FILOZOFSKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU
ODSJEK ZA ANGLISTIKU

PLAN I PROGRAM
REFORMIRANOG STUDIJA

Sadržaj:

1. Uvod ……….………………………..……………………………………………. 1

2. Opći dio 
(Preddiplomski i diplomski studij, uvjeti upisa i akademski naziv na kraju studija) ……………………………………………………………………………………….. 3

3. Opisi programa (hodogrami i popisi kolegija)
Diplomski studij ………………………………………………………………….     4
•	Književno-kulturološki smjer ………………………………………………...  4
•	Smjer lingvistika ………………………………………………………………. 43
•	Smjer prevoditeljstvo …………………………………………………………. 67
•	Nastavnički smjer …………...………………………………………………… 87

PREDDIPLOMSKI I DIPLOMSKI STUDIJ

1. UVOD

a)	1. 	   Programi koje nudi Odsjek za anglistiku imaju važnu ulogu iz nekoliko razloga. U razdoblju europskih integracijskih procesa razumijevanje drugih kultura važno je za  kvalitetu i brzinu tih procesa. Britanska, američka, irska i druge anglofone kulture imaju pri tome prioritetno mjesto s obzirom da se upravo na tim pozicijama formiraju kulturološke i idejne prosudbe koje će definirati temeljne integracijske pretpostavke i biti polazištem u pregovorima između nacionalne i integracijske kulture. Jednu od ključnih ulogu u tim procesima imat će dobro obrazovani anglisti bilo kao posredni ili neposredni sudionici zahvaljujući upravo svome nijansiranome poznavanju jezika i načina njegovoga funkcioniranja, ali i razumijevanju i prihvaćanju temeljnih demokratskih i etičkih postavki za koje ih studij priprema u  književno-kulturološkim i lingvističkim kolegijima. 

2. 	   Europske integracije pretpostavljaju uvažavanje multikulturalizma i hibridnosti. Stoga programi na Odsjeku za anglistiku žele potaći studente/ice na komparativno sagledavanje i uvažavanje kulturnih različitosti. Iz tog razloga anglistika u svome programu nudi i skandinavistiku kao cjelovit studij te će nuditi kolegije («module») iz hibernistike, australistike, kanadistike,  kao i predmete iz ženskih i etničkih studija.  

3.   Engleski kao lingua franca nije važan samo zbog komunikacije s drugim gospodarskim i kulturnim subjektima. On je u prvom redu način širenja vlastitih kulturnih obzora. Zbog toga je odgajanje budućih nastavnika za kvalitetno učenje jezika, na visokoj profesionalnoj i etičkoj razini, jedan od prioritetnih zadataka ovoga Odsjeka. Jednako je važan i program prevoditeljstva u kojem  će prevoditelji biti istinski mostovi među kulturama. 

b)	Odsjek za anglistiku ima veliko iskustvo u provođenju predloženog programa. Uz dosadašnji četverogodišnji studij anglistike kao nastavničkoga i stručnoga studija, u okviru Odsjeka održavao se i poslijediplomski studij amerikanistike, a još uvijek se održava znanstveni i  stručni studij prevoditeljstva. Nastavnici s ovoga Odsjeka sudjeluju i u poslijediplomskome studiju lingvistike, književnosti i glotodidaktike, kao i na brojnim znanstveno-istraživačkim projektima

c)	Programi diplomskih studija na Odsjeku za anglistiku biti će zanimljivi gospodarskim i kulturnim, kao i državnim institucijama, u prvom redu Ministarstvu znanosti i obrazovanja te Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija.

d)	Studij se odvija gotovo bez iznimke na engleskome jeziku, pa je stoga u potpunosti otvoren studenti/ca/ma s drugih europskih sveučilišta. Istovremeno, veliki je dio kolegija sličan i/ili zamjenjiv sa kolegijima koji se nude na drugim anglistikama /amerikanistikama širom Europe.

2. OPĆI DIO

2.1. Anglistika 

2.2. Filozofski fakultet, Odsjek za anglistiku

2.3. 6 semestara, sluša se kao A predmet, a studij je dvopredmetni. 

2.4. Uvjeti upisa: razredbeni ispit, uz provjeru razine znanja engleskog jezika potrebne za preddiplomski studij. 

2.5. Preddiplomski studij anglistike prvenstveno je koncipiran kao prva faza petogodišnjeg studija. Anglistiku je moguće studirati kao dvopredmetni A studij. Nastava na Odsjeku u načelu se održava na engleskome jeziku. Stoga je prije upisa na studij pristupnica/pristupnik dužna/an uz razredbeni ispit zadovoljiti i na provjeri jezične kompetencije. Studentice/ti nakon šest semestara (najmanje 90 ECTS bodova na anglistici) ovladat će temeljnim disciplinama struke te steći kulturološki uvid potreban za neke organizacijske ili voditeljske poslove u javnim službama, predstavništvima, gospodarskim tvrtkama, medijima, izdavaštvu i sl. Završetak preddiplomskog studija nužan je za nastavak studija anglističkih smjera. 

2.6. Odsjek za anglistiku nudi 4 diplomska studija iz područja anglistike (studij kulturološko-književnog smjera engleske ili američke književnosti, studij lingvistike, studij prevoditeljstva i nastavnički smjer). Nastava se održava na engleskom jeziku na Filozofskom fakultetu Zagrebu na Odsjeku za anglistiku. Svi studiji traju 4 semestra i studiraju se kao jednopredmetni ili dvopredmetni studij. Za upis na studij potreban je završeni preddiplomski studij anglistike kao A predmeta te ispunjavanje ostalih uvjeta koje propiše Odsjek ili Fakultet.
 
2.8. Završetkom preddiplomskog studija stječe se naziv sveučilišni/a prvostupnik/ prvostupnica  (baccalaureus/baccalaurea) engleskoga jezika i književnosti. Završetkom diplomskog studija stječe se naziv magistar/magistra engleskog jezika i književnosti (smjer engleska književnost i kultura, smjer američka književnost i kultura, smjer lingvistika, smjer prevoditeljstvo ili nastavnički smjer).

DIPLOMSKI STUDIJ

1.	KNJIŽEVNO-KULTUROLOŠKI SMJER

a)	ANGLISTIKA – jednopredmetni i dvopredmetni A studij
b)   AMERIKANISTIKA - jednopredmetni i dvopredmetni A studij

Opis diplomskog studija

Diplomski studij anglistike književno-kulturološkog smjera odvija se kroz 4 semestra. Uvjet za upis je završen preddiplomski studij anglistike i ostali uvjeti koje odredi Odsjek ili Fakultet. Unutar ovog smjera studenti mogu birati između specijalizacija iz engleske književnosti i kulture, koja uključuje i anglofone (postkolonijalne) književnosti i kulture ili američke književnosti i kulture. Studenti mogu birati između jednopredmetnog i dvopredmetnog A studija.  
Cilj studija je usvajanje znanja i vještina vezanih uz upoznavanje i razumijevanje specifičnosti jezika i kulturalne povijesti raznorodnih kultura (američke, engleske i drugih anglofonih kultura) i razvijanje sposobnosti «pomnoga čitanja» te drugih kritičkih metoda interpretacije teksta, kontekstualizacija teksta u njegov povijesni i kulturološki kontekst, uvida u povijesnu ili psihološku motivaciju ponašanja likova, ali i uočavanja specifičnih vrijednosti pojedinih kultura i njihovu povijesnu uvjetovanost kako u književnosti tako i u književnoj kritici i teoriji. Šire, cilj je razvijanje intelektualnih, prosudbenih i etičkih sposobnosti potrebnih za rješavanje zadataka visoke složenosti za koje je potrebno solidno humanističko obrazovanje, tolerantan odnos prema kulturalnim specifičnostima, visoka etičnost. Takvi kadrovi moći će raditi u posredovanju kulture putem medija ili predstavništava, (diplomatskih i dr.) te drugim privatnim i javnim institucijama u kojima je potrebno poznavanje jezika i anglofonih kultura, kreativnost, komunikativna kompetencija, sposobnost rješavanja složenih zadataka te sposobnost timskog predvođenja.
Nakon što stekne 60 ECTS bodova (dvopredmetni) ili 90 ECTS bodova (jednopredmetni), napiše radnju i zadovolji druge eventualne uvjete koje propiše Odsjek ili Fakultet, student/ica stječe naziv magistra/magistar anglistike, smjer engleska književnost i kultura ili smjer američka književnost i kultura.

Specijalizacije

I.	Dvopredmetni diplomski studij anglistike književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na englesku književnost i kulturu 

VII. semestar	3  predmeta	do 18 bodova	
VIII. semestar	3 predmeta	do 18 bodova	
IX. semestar	najmanje 2 predmeta	do 18 bodova	
X. semestar	0 predmeta	Završni rad – 15 bodova	
Ukupno:	Cca. 45 bodova + 15 bodova iz završnog rada		

Studij se odvija u četiri semestra. Studenti upisuju najmanje 8 predmeta, te završni rad.  Svi anglistički predmeti iz književnosti nose po 6 bodova. U ukupnom zbroju student treba imati 45 bodova iz odslušanih predmeta, te 15 bodova iz završnog rada. U prvom semestru studenti upisuju 3, u drugom 3 i u trećem najmanje 2 predmeta. U četvrtom semestru studenti pišu završni rad u dogovoru s mentorom; završni rad je potrebno prijaviti početkom trećeg semestra diplomskog studija. 
Studenti upisuju sljedeće kategorije predmeta:

a.	Jezgreni predmet iz ponude katedre za književnost—ukupno 5 književnih (ili kulturoloških) predmeta iz engleske književnosti. Gledajući ukupno cijelu sliku studija književnosti, odnosno preddiplomski kao i diplomski ciklus, studenti moraju zadovoljiti sljedeće uvjete: najmanje 1 predmet iz starije engleske književnosti (do 1700), najmanje 1 predmet iz književnosti britanskog 19. stoljeća, te najmanje jedan predmet iz britanskog 20. stoljeća. Od ukupnoga broja tih kolegija najmanje 3 predmeta slušaju se na diplomskoj razini. 
b.	Studenti moraju upisati 1 kolegij iz američke književnosti na diplomskoj razini. Također moraju upisati još jedan književni kolegij iz opće ponude svih smjerova diplomskih studija Fakulteta, uključujući Odsjek za anglistiku.
c.	Lingvistički predmet iz ponude Odsjeka za anglistiku. 
d.	Preostali predmeti (0-2, odnosno po potrebi više) izabiru se iz opće ponude svih smjerova diplomskih studija Fakulteta, Sveučilišta, uključujući Odsjek.
II.	Jednopredmetni diplomski studij anglistike književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na englesku književnost i kulturu

VII. semestar	4  predmeta	do 24 boda		
VIII. semestar	4 predmeta	do 24 boda		
IX. semestar	najmanje 3 predmeta	do 24 boda	Samostalni rad – 
3 boda	
X. semestar	1 predmet plus završni rad (15 bodova)	do 6 bodova		
Ukupno:	90 bodova (72 boda iz odslušanih predmeta, 3 boda iz samostalnog rada te 15 bodova iz završnog rada)			

Studij se odvija u četiri semestra.  Studenti upisuju najmanje 12 kolegija, te završni rad.  Svi anglistički predmeti iz književnosti nose po 6 bodova, a završni rad nosi 15 bodova.  U ukupnom zbroju student treba imati 72 bodova iz odslušanih predmeta, 3 boda iz samostalnog znanstvenog rada te 15 bodova iz završnog rada. U prva tri semestra studenti upisuju 11 predmeta, te u četvrtom 1 predmet.  U devetom semestru studenti izrađuju samostalni znanstveni rad u dogovoru sa mentorom, koji nosi 3 bodova. U četvrtom semestru studenti pišu završni rad u dogovoru s mentorom; završni rad je potrebno prijaviti početkom trećeg semestra diplomskog studija. 
Studenti upisuju sljedeće kategorije predmeta:
a.	Jezgreni predmeti iz ponude katedre za književnost - ukupno 7 književnih (ili kulturoloških) predmeta. Gledajući ukupno cijelu sliku studija književnosti, odnosno preddiplomski kao i diplomski ciklus, studenti moraju zadovoljiti sljedeće uvjete: najmanje 1 predmet iz starije engleske književnosti (do 1700), najmanje 1 predmet iz književnosti britanskog 19. stoljeća, te 1 predmet iz britanskog 20. stoljeća. Od ukupnoga broja tih kolegija najmanje 4 se slušaju na diplomskoj razini književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na englesku književnost i kulturu.
b.	2 kolegija iz američke književnosti na diplomskoj razini. 
c.	Lingvistički predmeti iz ponude Odsjeka za anglistiku - 2 predmeta. Kolegiji se slušaju na diplomskoj razini. 
d.	Preostali kolegiji (1-4, odnosno više) iz ponude svih diplomskih smjerova Odsjeka za anglistiku, iz opće ponude Fakulteta te iz ponude Sveučilišta. 
e.	Samostalni rad u dogovoru s mentorom koji se izrađuje tijekom IX. semestra.
f.	Preostalih 30 ECTS bodova do 120 bodova student može prikupiti iz opće ponude svih smjerova diplomskih studija Fakulteta, Sveučilišta, uključujući Odsjek.

III.	Dvopredmetni diplomski studij anglistike književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na američku književnost i kulturu

VII. semestar	3  predmeta	do 18 bodova	
VIII. semestar	3 predmeta	do 18 bodova	
IX. semestar	najmanje 2 predmeta	do 18 bodova	
X. semestar	0 predmeta plus završni rad	Završni rad – 15 bodova	
Ukupno:	Cca. 45 bodova + 15 bodova iz završnog rada		

Studij se odvija u četiri semestra.  Studenti upisuju najmanje 8 predmeta, te završni rad.  Svi anglistički predmeti iz književnosti nose po 6 bodova. U ukupnom zbroju student treba imati 45 bodova iz odslušanih predmeta, te 15 bodova iz završnog rada. U prvom semestru studenti upisuju 3, u drugom 3 i u trećem najmanje 2 predmeta. U četvrtom semestru studenti pišu završni rad u dogovoru s mentorom; završni rad je potrebno prijaviti početkom trećeg semestra diplomskog studija. 
Studenti upisuju sljedeće kategorije kolegija:

a.	2 metodološka kolegija iz amerikanistike. 
b.	3 književna (ili kulturološka) predmeta iz američke ili engleske književnosti. Gledajući ukupno cijelu sliku studija književnosti, odnosno preddiplomski kao i diplomski ciklus, studenti moraju zadovoljiti sljedeće uvjete: najmanje 1 predmet iz američke književnosti 19. stoljeća, te 2 predmeta iz američke književnosti 20. stoljeća. Od tri kolegija pod b., 2 američka kolegija moraju biti odslušana na diplomskoj razini, a 1 kolegij književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na englesku književnost i kulturu mora biti odslušan na diplomskoj razini.
c.	Lingvistički predmet iz ponude Odsjeka za anglistiku.
d.	Preostali predmeti (0-2, odnosno prema potrebi više) izabiru se iz ponude diplomskog studija anglistike književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na englesku književnost i kulturu, iz opće ponude svih smjerova diplomskih studija Fakulteta, Sveučilišta, uključujući Odsjek.

IV.	Jednopredmetni diplomski studij anglistike književno-kulturološkog smjera s posebnim obzirom na američku književnost i kulturu

VII. semestar	4  predmeta	do 24 boda		
VIII. semestar	4 predmeta	do 24 boda		
IX. semestar	najmanje 3 predmeta	do 24 boda	Samostalni rad – 
3 boda	
X. semestar	1 predmet plus završni rad (15 bodova)	do 6 bodova		
Ukupno:	90 bodova (72 boda iz odslušanih predmeta, 3 boda iz samostalnog rada te 15 bodova iz završnog rada)			

Studij se odvija u četiri semestra. Studenti upisuju najmanje 12 kolegija, te završni rad.  Svi anglistički kolegiji iz književnosti nose po 6 bodova, a završni rad nosi 15 bodova. U ukupnom zbroju student treba imati 72 bodova iz odslušanih predmeta, 3 boda iz samostalnog znanstvenog rada te 15 bodova iz završnog rada. U prva tri semestra studenti upisuju 11 predmeta, te u četvrtom 1 predmet.  U devetom semestru studenti izrađuju samostalni znanstveni rad u dogovoru sa mentorom, koji nosi 3 bodova. U četvrtom semestru studenti pišu završni rad u dogovoru s mentorom; završni rad je potrebno prijaviti početkom trećeg semestra diplomskog studija. 
Studenti upisuju sljedeće kategorije predmeta:

a.	2 metodološka kolegija iz amerikanistike. 
b.	5 književnih (ili kulturoloških) predmeta s američkom tematikom. Gledajući ukupno cijelu sliku studija književnosti, odnosno preddiplomski kao i diplomski ciklus, studenti moraju zadovoljiti slijedeće uvjete: najmanje 1 predmet iz američke književnosti 19. stoljeća, te 2 predmeta iz američke književnosti 20. stoljeća. Od ukupnoga broja tih kolegija najmanje 3 kolegija moraju biti na diplomskoj razini.
c.	2 kolegija iz engleske književnosti na diplomskoj razini. 
d.	2 lingvistička predmeta iz ponude Odsjeka za anglistiku. 
e.	Preostali kolegiji (1-3, odnosno više) izabiru se iz ponude drugih smjerova na Odsjeku, iz ponude Fakulteta i iz ponude Sveučilišta.
f.	Samostalni rad u dogovoru s mentorom koji se izrađuje tijekom IX. semestra.
g.	Preostalih 30 ECTS bodova do 120 bodova student može prikupiti iz opće ponude svih smjerova diplomskih studija Fakulteta, Sveučilišta, uključujući Odsjek
POPIS KOLEGIJA:

a) ENGLESKA KNJIŽEVNOST I KULTURA (I ANGLOFONE-POSTKOLONIJALNE KNJIŽEVNOSTI I KULTURE)

dr. sc. Janja CIGLAR-ŽANIĆ, red. prof.
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Englesko barokno pjesništvo
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Pismeni. 
Sadržaj: Kolegij se bavi engleskim pjesništvom prve polovice 17. stoljeća polazeći od književnopovijesne pretpostavke da unatoč bogatstvu te prividno značajnim razlikama među pojedinim pjesničkim opusima ovom, postrenesansom dionicom engleske književnosti dominira barokna poetika karakteristična i za ostale onodobne europske književnosti. S obzirom na povijesni kontekst i književnopovijesno-metodološki specifikum anglo-američkog književnog proučavanja teza o baroknoj fazi engleske književnosti i do danas ostala kontroverznom, posebna se pažnja posvećuje preciznom određivanju i razgraničenju sadržaja i opsega pojmova renesansa, manirizam, barok, “metafizička” poezija. Iz srodnog se razloga u kolegiju posvećuje znatna pažnja usporedbi generičkih, tematskih i stilskih izbora engleskog pjesništva ovoga razdoblja s pjesništvom drugih engleskih književnosti u kojima je pojam baroka već duže vrijeme ustaljen.
Popis literature:
OBVEZATNA
The Metaphysical Poets. Edited by Helen Gardner. Harmondsworth: Penguin, 1957. 
From Donne to Marvel. Edited by Boris Ford. The New Pelican Guide to English Literature. Harmondsworth: Penguin, 1988.
Norton Anthology of English Literature. Volume 1.
The Oxford Anthology of English Literature: Renaissance. Edited by John Hollander and Frank Kermode. Oxford: Oxford University Press, 1973.

DOPUNSKA
E. R. Curtius. European Literature and the Latin Middle Ages. Princeton: Princeton University Press,
1973.
Književni barok. Uredile Dunja Fališevac i Živa Benčić. Zagreb: Zavod za znanost o književnosti,
1988.
Odette de Mourgues. Metaphysical, Baroque and Précieux Poetry. Oxford: Clarendon Press, 1953.
Harold B. Segel. The Baroque Poem. New York: Dutton, 1974.
Frank Warnke. Versions of Baroque. New Haven & London: Yale University Presss, 1975.
Janja Ciglar-Žanić. Neka veća stalnost. Zagreb: Zavod za znanost o književnosti, 2001.
Janja Ciglar-Žanić. “Fatal Fascination or Calculated Choice: The Conceit in English Seventeenth
Century Poetry”. Studia Romanica et Anglica Zagrabiensia 31-32 (1986/87), 3-20.
Janja Ciglar-Žanić. “Koliko je metafizička engleska metafizička poezija”. Umjetnost riječi 1 (1988),
73-92.
Janja Ciglar-Žanić. “Barokno pjesništvo, englesko i hrvatsko: značenje nekih analogija”. Književna
smotra 21 (1988).

dr. sc. Janja Ciglar-Žanić, red. prof.  
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Shakespeare 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij. 
Ispit: Pismeni.
Sadržaj: Kolegij je posvećen upoznavanju s književnoteorijskim i kulturnim pretpostavkama važnima za što potpunije razumijevanje kako nastanka Shakespeareova kanona tako i njegovih tumačenja, prisvajanja i preispisivanja od 17. stoljeća do danas. Svake godine kolegij se usredotočuje na nekoliko odabranih tekstova. Takvim se izborom omogućuje potanje bavljenje različitim aspektima teksta: od žanrovskih i strukturnih do njegovih oblikovanja (ukoliko je riječ o drami) na pozornici i u drugim medijima. Posebna se pozornost posvećuje značenjima koja se na temelju Shakespeareovih tekstova i tradicija njihovih čitanja i proučavanja javljaju u suvremenosti te mogućim transpozicijama i uporabama utjecajnoga književnog kanona u drugim kulturama.
Cilj: Cilj je kolegija polaznicima omogućiti pobliže upoznavanje s odabranim tekstovima Shakespeareova književnog korpusa u oslonu na suvremene teorijsko-metodološke perspektive. Budući da je riječ o velikom književnom kanonu Zapadne književnosti,  posebna pažnja posvetit će se kulturnim, društveno-političkim i ideologijskim pretpostavkama konstituiranja i uporaba kanona  u povijesti i sadašnjosti kako u engleskoj tako i u stranim kulturama.
Popis literature:
OBVEZATNA:
William Shakespeare, Complete Works 
Raman Selden, Peter Widdowson & Peter Brooker, A Reader's Guide to Contemporary Literary Theory, London: Prentice Hall, 1997.
Peter Brooker & Peter Widdowson, eds., A Practical Reader in Contemporary Literary Theory, Harlow: Prentice Hall, 1996.
Ronald Carter & John McRae, The Routledge History of Literature in English, London & New York: Routledge, 1997.
Christopher Ricks, ed., English Drama to 1710., Sphere History of Literature in the English Language: volume 3, London: Sphere Books, 1971. 
G. B. Harrison, Introducing Shakespeare, 3rd edition (revised and expanded), Harmondsworth: Penguin Books, 1966.
Margreta de Grazia & Stanley Wells, eds., The Cambridge Companion to Shakespeare, Cambridge: Cambridge University Press, 2001. 
DOPUNSKA:
E. M. W. Tillyard, The Elizabethan World Picture, London: Chatto & Windus, 1943.
Andrew Gurr, The Shakespearean Stage 1574-1642, 3rd edition, Cambridge: Cambridge University Press, 1992.
Stephen Greenblatt, Renaissance Self-Fashioning: From More to Shakespeare, 	Chicago & London: The University of Chicago Press, 1980.
Stephen Greenblatt, Learning to Curse: Essays in Early Modern Culture, New York & London: Routledge, 1992.
Carolyn Ruth, Swift Lenz, Gayle Greene & Carol Thomas Neely, eds., The Woman's Part: Feminist Criticism of Shakespeare, Chicago: University of Illinois Press, 	1980.
Marilyn French, Shakespeare's Division of Experience, London: Abacus, 1983.
John Drakakis, ed., Alternative Shakespeares, London & New York: Routledge, 1985.
Janja Ciglar-Žanić, Neka veća stalnost: Shakespeare u tekstu i kontekstu, Zagreb: Zavod za znanost o književnosti filozofskog fakulteta, 2001.
Jonathan Dollimore & Allan Sinfield, eds., Political Shakespeare: Essays in Cultural Materialism, Manchester & New York: Manchester University Press, 1985.
Ania Loomba, Gender, Race, Renaissance Drama, Bombay: Oxford University Press, 1992.
Michael Hattaway, Boika Sokolova & Derek Roper, eds., Shakespeare in the New Europe, Sheffield: Sheffield Academic Press, 1994.
James Schiffer, ed., Shakespeare's Sonnets: Critical Essays, New York & London: Garland Publishing, Inc., 2000.

dr. sc. Janja CIGLAR-ŽANIĆ, red. prof.
Naziv predmeta: Nove književnosti na engleskom jeziku
Naziv kolegija: Anglofone postkolonijalne književnosti
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Pismeni.
Sadržaj: Postkolonijalne književnosti, tj. književnosti koje su u svojoj povijesti u nekom trenutku prošle fazu kolonizacije, svojim obujmom i vrsnoćom izazivaju danas sve veće zanimanje i postaju čestim predmetom književnoznanstvenog, kulturološkog i književnokritičkog bavljenja. Kako je u postkolonijalnim književnostima riječ o specifičnom susretu dviju različitih kultura u nejednakom položaju --- dominacije odnosno subordinacije – diskurzivne strategije tih književnosti orijentirane su na potkopavanje hegemonijskih kulturnih stereotipa i na očuvanje/konstituiranje vlastitog kulturnog identiteta. Kolegij će se usredotočiti na ove i srodne temeljne motive postkolonijalnih književnosti oslanjajući se pritom na interdisciplinarni teorijski sklop i na tehniku “kontrapunktnog čitanja” (Said) nužne da bi se otklonile zapadocentrične predrasude i razumjeli kulturni fenomeni nastali u okolnostima bitno različitim od metropolskih kulturnih i nacionalnih narativa. U ovom kontekstu posvetit će se pažnja i složenom odnosu postkolonijalizam-postmodernizam.
Popis literature: 
OBVEZATNA: 
B. Ashcroft, G. Griffiths, H. Tiffin, eds., The Post-Colonial Studies Reader, London: 	Routledge, 1995. (izbor)
B. Ashcroft, G. Griffiths, H. Tiffin, The Empire Writes Back, London and New York: Routledge, 1989.
E. Boehmer, Colonial and Postcolonial Literature, Oxford: Oxford University Press, 1995. 
D. Brydon, H. Tiffin, Decolonising Fictions, Sydney: Dangaroo Press, 1993.
DOPUNSKA:
Homi K. Bhabha, The Location of Culture, London: Routledge, 1994.
Edward W. Said, Culture and Imperialism, London: Chatto & Windus, 1993.
Steven S. Slemon, H. Tiffin, After Europe, Sydney: Dangaroo Press, 1992.
Cynthia Sugars, ed., Unhomely States: Theorizing English-Canadian Postcolonialism,Mississauga: Broadview Press, 2004.
Jean-Pierre Durix, Mimesis, Genres and Post-Colonial Discourse: Deconstructing Magic Realism, London: Macmillan Press, 1998.
Northrop Frye, Reflections on the Canadian Literary Imagination, Roma: Bulzoni Editore, 1991.
Ania Loomba, Colonialism/Postcolonialism, London and New York: Routledge, 1998.

Nositelj kolegija: prof. dr. Janja CIGLAR-ŽANIĆ
Nastavnik: mr. sc. Ivan LUPIĆ, asist.
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Pjesništvo engleske renesanse
ECTS bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Kolegij je zamišljen kao pregled takozvanog “zlatnog doba” engleske kulture, gdje će se žanrovski raznovrsni književni tekstovi promatrati u suodnosu sa svojim izvornim književnim, ideološkim, kulturnim i političkim kontekstima. Okosnicu kolegija neizbježno će sačinjavati neka ključna mjesta engleske književne prošlosti: od Tottelove antologije iz 1557, preko Pastirova kalendara iz 1579. i Obrane pjesništva iz osamdesetih do bogate sonetne produkcije devedesetih godina 16. stoljeća. Specifičnost je ovog kolegija u tome što inzistira na proučavanju tekstova u njihovu izvornom a ne moderniziranom obliku te što u većoj mjeri uključuje donedavna zanemarene pjesničke glasove. Naime, uz tradicionalna kanonska imena kao što su Wyatt, Surrey, Sidney, Spenser i Shakespeare kolegij uključuje i stvaralaštvo nekoliko engleskih renesansnih pjesnikinja kao i glasove pjesnika koji svojim interesima odudaraju od konvencionalno shvaćene književne matice engleske renesanse.
Cilj: Cilj je kolegija polaznicima priskrbiti detaljnija znanja potrebna za ozbiljno bavljenje starijim razdobljima engleske književnosti kao i uputiti na razlike u pristupima modernoj naspram starije književnosti u pokušaju da se važni kulturni tekstovi engleske prošlosti stave u kontekst nekih ključnih pitanja sadašnjice. Kolegij nastoji polaznike upoznati s temeljnim odrednicama suvremenih proučavanja engleske renesansne književnosti: suodnos kulture rukopisa i kulture tiska te pjesničkog i političkog diskursa, problem petrarkizma i lirskog glasa, udomaćivanje sonetnog oblika i pitanje sonetnog niza, važnost materijalnosti teksta i njezina uloga u oblikovanju značenja te uloga kanonskih engleskih renesansnih tekstova u kulturnim dvojbama suvremenog doba.
Popis literature:
OBAVEZNA
The Penguin Book of Renaissance Verse 1509-1659. Selected and with an introduction by David
Norbrook. Edited by H. R. Woudhuysen. London: Penguin Books, 1993.
Elizabethan Sonnets. Edited by Maurice Evans. Revised by Roy J. Booth. London: Phoenix, 2003.
Early Modern Women Poets 1520-1700: An Anthology. Edited by Jane Stevenson and Peter Davidson.
With contributions from Meg Bateman, Kate Chedgzoy, and Julie Saunders.
Gary Waller. English Poetry of the Sixteenth Century. Second edition. London & New York:
Longman, 1993.
Isabel Rivers. Classical and Christian Ideas in English Renaissance Poetry. London: George Allen &
Unwin, 1979.
Maurice Evans. English Poetry in the Sixteenth Century. Second edition, completely revised. New
York: W. W. Norton, 1967.
IZBORNA
The Cambridge Companion to English Literature 1500-1600. Edited by Arthur F. Kinney. Cambridge:
Cambridge University Press, 2000.
Clive Staples Lewis. The Discarded Image: An Introduction to Medieval and Renaissance Literature.
Cambridge: Cambridge University Press, 1964.
Clive Staples Lewis. English Literature in the Sixteenth Century Excluding Drama. Oxford: Clarendon
Press, 1954.
H. A. Mason. Humanism and Poetry in the Early Tudor Period. London: Routledge & Kegan Paul,
1959.
Elizabethan Poetry: Modern Essays in Criticism. Edited by Paul J. Alpers. London: Oxford University
Press, 1967.
Elizabeth Heale. Wyatt, Surrey and Early Tudor Poetry. London & New York: Longman, 1998.
English Renaissance Literary Criticism. Edited by Brian Vickers. Oxford: Clarendon Press, 1999.
Wendy Wall. The Imprint of Gender: Authorship and Publication in the English Renaissance. Ithaca
& London: Cornell University Press, 1993.
Arthur F. Marotti. Manuscript, Print, and the English Renaissance Lyric. Ithaca & London: Cornell
University Press, 1995.
Jane Hedley. Power in Verse: Metaphor and Metonymy in the Renaissance Lyric. University Park &
London: The Pennsylvania State University Press, 1988.
Ilona Bell. Elizabethan Women and the Poetry of Courtship. Cambridge: Cambridge University Press,
1998.
Roger Kuin. Chamber Music: Elizabethan Sonnet-Sequences and the Pleasure of Criticism. Toronto:
University of Toronto Press, 1998.
Michael R. G. Spiller. The Development of the Sonnet: An Introduction. London & New York:
Routledge, 1992.

Nositelj kolegija: prof. dr. Janja CIGLAR-ŽANIĆ
Nastavnik: dr. sc. Iva POLAK, viši asist.
Naziv predmeta: Nove književnosti na engleskom jeziku
Naziv kolegija: Književnost australskih Aboridžina i kanadskih Indijanaca na engleskom jeziku
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Uvodi se problematika prisvajanja, izmještanja i naposljetku pisanja književnosti na engleskom jeziku starosjedilaca Australije i Kanade koja se stavlja u odgovarajući kulturno-povijesni kontekst. Odabrani tekstovi imaju za cilj pokazati specifične topose ovih dviju aboridžinskih književnosti kao i jezične promjene u engleskom jeziku. Raspravljat će se o problematici "prelaska" diskursa iz usmenog u pisani, o navodnoj "dvojbenoj" izvornosti tih književnosti na engleskom jeziku, odnosno o problematici forme i sadržaja, te razlozima zbog kojih obje književnosti uvelike ostaju u domeni angažirane umjetnosti. Bit će riječi i o tekućem statusu ovih dviju književnosti u širem kontekstu postkolonijalnih književnosti. Kolegij će biti popraćen i dokumentarnim filmovima kao i PowerPoint prezentacijama radi upoznavanja studenata s kulturnim nasljeđem australskih Aboridžina i kanadskih Indijanaca.
Cilj: Osvijestiti studente na postojanje donedavno nevidljivih tekstova na teritorijima dviju bivših britanskih kolonija te na problematične odnose bijelog stanovništva spram autohtonog/prvotnog stanovništva Australije i Kanade. Naglasak će se staviti na složenost termina kolonijalizma, imperijalizma, postkolonijalizma i neokolonijalizma, poglavito kada se primjenjuju na tekstove napisane iz pozicije tzv. Drugog i dvostrukog Drugog.
Popis literature:
Boehmer, Elleke (1995) Colonial & Postcolonial Literature, Oxford/New York: Oxford University Press.
Cynthia Sugars (ur.) Unhomely States: Theorizing English-Canadian Postcolonialism, (2004), Mississauga: Broadview Press
Daniel Davod Moses i Terry Goldie (1998) An Anthology of Canadian Native Literature in English, 2. izdanje, Toronto: Oxford University Press Canada
Durix, Jean-Pierre (1998) Mimesis, Genres and Post-Colonial Discourse: Deconstructing Magic Realism, Hampshire/London: Macmillian Press Ltd.
Fanon, Frantz (1991 [1967]) Black Skin, White Masks, translated by Charles Lam Markmann, New York: Grove Press.
Fanon, Frantz (2001 [1961]) The Wretched of the Earth, London: Penguin Books.
Gates, Henry Louis, Jr. (1989 [1988]) The Signifying Monkey: A Theory of African-American Literary Criticism, New York/Oxford: Oxford University Press.
Davis, Jack, Stephen Muecke, Mudrooroo Narogin i Adam Shoemaker (ur.), (2001 [1990] Paperbark: A Collection of Black Australian Writings, St. Lucia: University of Queensland Press.
Ong, Walter J. (2002 [1982]) Orality and Literacy, London /New York: Routledge.
Spivak, Gayatri Chakrovorty (1993) “Can the Subaltern Speak?”, Colonial and Post-Colonial Theory: A Reader, Patrick Williams and Laura Christman (ur.), New York/London/Toronto/Sydney/Tokyo/Singapore: Harvester Wheatsheaf, str. 66-111.

Nositelj kolegija: prof. dr. Janja Ciglar - Žanić
Predavač: Vanja Polić, asist.
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Počeci modernog romana u Engleskoj 18. stoljeća
ECTS bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Opis kolegija: 
Ovaj kolegij upoznao bi studente s povijesnim, društvenim i kulturološkim aspektima osamnaestog stoljeća u Engleskoj s posebnim osvrtom na one društvenopovijesne odrednice koje su pogodovale razvoju modernog romana u njegovu današnjem obliku.  Unutar takvog šireg konteksta predstavit će se reprezentativni pisci engleskog osamnaestog stoljeća te njihovi romani (poput Robinsona Crusoea, Moll Flanders, Gulliverovih putovanja, Pamele, Josepha Andrewsa, Tristrama Shandyja i drugih). U kolegiju će se također s teorijskog aspekta opisati i analizirati glavne odrednice romanesknog žanra te one njegove podvrste koje su postojale na književnoj sceni osamnaestoga stoljeća. K tome, u kolegiju će se raspravljati o fenomenu suvremene popularnosti žanra romana kod publike te o njegovu neprihvaćanju u visoku književnost, što dovodi do potrebe za autolegitimacijom žanra. Osim navedenih pristupa romanu osamnaestog stoljeća kolegij će se također pozabaviti i teorijskim aspektima romana (naratološki i aksiološki aspekti romana, generičke granice romanesknog žanra, romaneskni svjetovi, svjetonazori i ideologije).
Cilj kolegija: Svrha ovoga kolegija je studente upoznati s jednim od perioda engleske književne povijesti te im na odabranom broju romana pokazati žanrovske osobine romana. 
Literatura (kritička literatura, ne uključuje književne naslove): 
Obavezna: 
McKeon, Michael, The Origins of the English Novel 1600-1740
Richetti, John J., ed, The Cambridge Companion to The Eighteenth Century Novel
Watt, Ian, The Rise of the Novel
Dodatna: 
Hunter, J. Paul, Before Novels, The Cultural Contexts of Eighteenth Century English Fiction
Richetti, John J., Popular Fiction Before Richardson, Narrative Patterns 1700-1739
Richetti, John J., The English Novel in History 1700-1780
Spencer, Jane, The Rise of the Woman Novelist, From Aphra Behn to Jane Austen
Williams, Ioan, ed, Novel and Romance 1700-1800
Žmegač, Viktor, Povijesna poetika romana

dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof.
Naziv predmeta: Britanska književnost 20. stoljeća 
Naziv kolegija: Moderna irska književnost 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.  
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Prvi dio seminara bavit će se razumijevanjem irske situacije na prijelazu stoljeća te u prvim desetljećima 20. stoljeća. Započet ćemo filmom Michael Collins te drugim tekstovima koji prikazuju irsku situaciju. Detaljno ćemo analizirati nekoliko Yeatsovih pjesama i dramu Kathleen ni Houlihan zatim četiri priče iz Joyceovih Dublinaca, Portret umjetnika u mladosti i nekoliko kraćih ulomaka iz Uliksa. U završnom dijelu seminara analizirat ćemo postmodernističko razdoblje kroz dramu U očekivanju Godota S. Becketta te nekoliko modernih pripovjedaka, te analizu pjesme grupe U2 «Sunday Bloody Sunday». 
Cilj: Uz razumijevanje modernizma kao književnoga i kulturološkoga fenomena, teme kojima će se kolegij naročito pozabaviti uloga je književnosti u bezdržavnim nacijama u konstituiranju nacionalnog osjećaja, odnos između jezika i nacionalnoga identiteta te jezika i subjekta u razdoblju modernizma. Kulturološki, seminar treba pridonijeti razumijevanju irske kulture početkom stoljeća, kao jedne od paradigmatskih kultura kolonijalizma europskoga tipa te osjetljivosti na jezik kao bitnog elementa nacionalnoga identiteta. Tema zaključnog dijela seminara bit će odnos modernističke retorike i suvremenog shvaćanja nacije u Sjevernoj Irskoj danas.
Literatura (u pripremi)

dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 20. stoljeća
Naziv kolegija: Etika i estetika britanskoga modernizma
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Na tri modernistička romana  - Conradovom Srcu tame, Gospođi Dalloway Virginije Woolf i Joyceovu  Portert umjetnika u mladosti analizirat ćemo narativhne strategije, estetske pretpostavke te njihove etičke implikacije. Posebice ćemo se pozabaviti idejom o ulozi umjetnosti u svijetu «bez Boga». Na primjeru filma Apokalipsa sada i romana/filma Sati  propitat ćemo razlike u estetskom/etičkom shvaćanju umjetnosti u razdoblju postmoderne. 
Cilj: Ovaj kolegij želi upoznati studente s različitim metodama promišljanja teksta (postkolonijalna, feministička, kulturološka kritika), te etičkim implikacijama koje takva promišljanja imaju, ali ih i suočiti s pitanjima uloge književnosti u modernome/ postmodernome svijetu. 
Literatura: 
OBVEZATNA:
Joseph Conrad Heart of Darkness, James Joyce A Portrati of the Artist as a Young Man, Ulysees (selected pages), Virginia Woolf Miss Dalloway
SEKUNDARNA:
Chapter 6: Joseph Conrad: Heart of Darkness (u: A Practical Reader in Contemporary Literary Theory, Edited by P. Brooker and P. Widdowson)
Chapter 4: Conrad: The Presentation of Narrative (u: Edward W. Said: The World, the Text, and the Critic)
Impressionism (u: Ian Watt: Conrad in the Nineteenth Century)
Ivo Vidan: Punina trenutka u struji svijesti (u: Virginia Woolf: Gospođa Dalloway (preveo Mate Maras)) 
Virginia Woolf: From “Byron and Mr. Briggs” (u: The Gender of Modernism: A Critical Anthology, edited by Bonnie Kime Scott)
Erich Auerbach: Smeđa čarapa ili (u: E. Auerbach: Mimesis: Prikazivanje stvarnosti u zapadnoj književnosti ili engl. prijevod )
Bonnie Kime Scott: Digging out Mrs. Dalloway (u: B. K. Scott: Refiguring Modernism, vol. 2:  Postmodern Feminist Readings of Woolf, West, and Barnes)
Ban Wang: “I” on the Run: Crisis of Identity in Mrs. Dalloway (u: Modern Fiction Studies, Vol. 38, no. 1)
Declan Kiberd: Inventing Ireland: The Literature of the Modern Nation, London: Vintage, 1996
Margot Norris: “Stephen Dedalus, Oscar Wilde, and the Art of Lying” u Joyce’s Web, Austen: U. of Texas Press, 1992.

dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. i 20. stoljeća
Naziv kolegija: Uloga književnosti u konstituiranju nacionalnog identiteta na prijelazu iz XIX. u XX. stoljeće – primjeri iz hrvatske i irske književnosti
ECTS bodovi: 6
Jezik: hrvatski (potrebno pasivno znanje engleskoga jezika)
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Kolegij će se prvenstveno pozabaviti ulogom književnosti u izražavanju i stvaranju nacionalnoga identiteta, kao i odnosom nacionalnog identiteta i jezika, kazališta i kulture.
Usporedbom shvaćanja uloge pjesništva kod Vl. Nazora i W. B. Yeatsa, analizirat ćemo odnos između esteticizma, misticizma i nacionalizma. Tema je i nacionalna uloga kazališta na prijelazu stoljeća – repertoar Hrvatskoga narodnoga kazališta pod vodstvom Stjepana Miletića u usporedbi s repertoarom dublinskoga Abbey kazališta (osnivač W.B. Yeats i dr). 
Cilj je kolegija razvijati sposobnost kritičkoga čitanja tekstova i njihove kulturološke kontekstualizacije te putem analize književnih i drugih dokumenata omogućiti komparativni i kulturološki uvid u fenomen konstituiranja modernog nacionalnog identiteta početkom dvadesetoga stoljeća u bezdržavnim nacijama.
Popis literature:
OBVEZATNA
Vladimir Nazor: Izabrana djela (izdanje po izboru)
W.B. Yeats: Izabrana djela, priredila Lj. I. Gjurgjan,  Zagreb: ŠK, 2001 
Stjepan Miletić: Hrvatsko glumište, Zagreb: Prolog, 1978
Nikola Bartušić/Zoran Kravar/Viktor Žmegač: Književni protusvijetovi: Poglavlja iz hrvatske moderne (37-45,  163-169, 275-289), Zagreb: Matica hrvatska, 2001 
Mirko Tomasović: Domorodstvo i europejstvo: rasprave i refleksije u hrvatskoj književnosti XIX. i  XX. stoljeća , Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada, 2002
Ljiljana Ina Gjurgjan: Mit, nacija i književnost ‘kraja stoljeća’: Vladimir Nazor i W. B. Yeats, NZMH, 1995
Homi K. Bhabha: “Introduction: Narrating the Nation”, Ernest Renan “What is Nation?”, Simon During “Literature - Nationalism’s Other? The Case for Revision” sve u Nation and Narration, ur. Homi K. Bhabha, Routledge,  1991
Declan Kiberd: Inventing Ireland: The Literature of the Modern Nation, London: Vintage, 1996
DOPUNSKA
Neil. R. Davison: ‘Representations of Irishness’ u Textual Practice, summer 1998, 12(2) , 291-321
Seamus Dean:” Heroic Styles: The Tradition of an Idea” u  Ireland’s Field Day, Hutchinson and Co, 1985
Majorie Howes: Yeats’s Nations - Gender, Class and Irishness, Cambridge U. Press, 1998   
Ljiljana Ina Gjurgjan: “Yeats, Postcolonialism, and Turn-of-theCentury Aesthetics” u European Journal of English Studies, 1999, Vol 3, No. 3, pp. 314-326
Pericles Lewis: Modernism, Nationalism , and the Novel, Cambridge U. Press, 2000
Edward Said: “Nationalism, Colonialism, and Literature: Yeats and Decolonialization”, Field Day, Hutchinson and Co, 1988. pp. 12-34

dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof.
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. i 20. stoljeća 
Naziv kolegija: Metode čitanja književnog teksta
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Nakon uvodnog dijela u kojem ćemo kratko sažeti osnovna metodološka načela relevantnih kritičkih škola i pravaca, analizirat će se romani Mary Shelley Frankenstein ili moderni Prometej (s feminističkog, postkolonijalnog, novohistoričkog i psihoanalitičkog aspekta), Srce tame Josepha Conrada (s novokritičkog, semiološkog, postkolonijalnog, egzistencijalnog/psihoanalitičkog aspekta), i roman Gospođa Dalloway Virginije Woolf (s naratološkog, feminističkog i kulturološkog aspekta) te njegova postmodernistička reinskripcija u romanu Sati Michaela Cunninghama.
Cilj je seminar kroz oprimjerenje različitih metoda interpretacije književnog teksta – dekonstrukcijske, psihoanalitičke, feminističke (rodne), postkolonijalne, pružiti uvid u korisnost pojedinih metoda čitanja kako za interpretirane tekstove tako i za svoje istraživanje. Kolegij tako razvija sposobnost kritičkoga i komparativnoga prosuđivanja i uvid u najznačajnija ostvarenja modernizma (J. Conrad, V. Woolf).
Popis literature:
OBVEZATNA
Mary Shelley: Frankenstein or the Modern Prometheus
Joseph Conrad: Heart of Darkness
V. Woolf: Mrs. Dalloway
Ljiljana Ina Gjurgjan: Uvodne napomene uz izbor kritika o romanu Mary Shelley : Frankenstein ili Moderni Prometej
Sandra M. Gilbert and Susan Gubar : Horror’s Twin : Mary Shelley’s Monstrous Eve
Barbara Johnson: My Monster / My Self
Gayatri Chakravorty Spivak: Three Women’s Texts and A Critique of Imperialism
Lee E. Heller: Frankenstein and the Cultural Uses of Gothic
Chapter 6: Joseph Conrad: Heart of Darkness (In: A Practical Reader in Contemporary Literary Theory, Edited by P. Brooker and P. Widdowson)
Chapter 4: Conrad: The Presentation of Narrative (In: Edward W. Said: The World, the Text, and the Critic)
Impressionism (In: Ian Watt: Conrad in the Nineteenth Century)
Ivo Vidan: Punina trenutka u struji svijesti (In: Virginia Woolf: Gospođa Dalloway (preveo Mate Maras)) 
Virginia Woolf: From “Byron and Mr. Briggs” (In: The Gender of Modernism: A Critical Anthology, edited by Bonnie Kime Scott)
Erich Auerbach: Smeđa čarapa ili (u: E. Auerbach: Mimesis: Prikazivanje stvarnosti u zapadnoj književnosti ili engl. prijevod )
Bonnie Kime Scott: Digging out Mrs. Dalloway (In: B. K. Scott: Refiguring Modernism, vol. 2:  Postmodern Feminist Readings of Woolf, West, and Barnes)
Ban Wang: “I” on the Run: Crisis of Identity in Mrs. Dalloway (In: Modern Fiction Studies, Vol. 38, no. 1)
Dopunska:
Ljiljana Ina Gjurgjan: Dvoznačnost funkcije mita “domaćeg anđela” u romanu V. Woolf  Ka svjetioniku (In: Republika, br. 11-12, 1983.)
Ljiljana Ina Gjurgjan: Roman postmodernog konstruktivizma – Michael Cunningham: Sati (The Hours), Književna smotra, 
Ivo Vidan: Pomorčeve pripovjedačke tajne (U: J. Conrad: Lord Jim / Srce tame)
Ivo Vidan: «Srce tame» pripovjedačke krize U: I. Vidan: Nepouzdani pripovjedač)

dr. sc. Tatjana JUKIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 20. stoljeća
Naziv kolegija: Historiografska metafikcija
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Kolegij nudi proradu historiografske metafikcije, žanra konstitutivnoga za poetiku postmodernizma. Preuzevši analitičku poziciju tzv. metahistorije (Hayden White, Dominick LaCapra), Linda Hutcheon taj žanr opisuje kao pripovjednu prozu koja kroz naraciju o povijesti preispituje vlastiti iskaz, i stoga se konstituira kao preplet književne teorije, povijesti i pripovijedanja. Naglasak će biti stavljen kako na analizu romana koji taj žanr konstituiraju (i ujedno preispituju), tako i na analizu njegovih postojećih opisa (Linda Hutcheon, Brian McHale), posebno s obzirom na izrazit interes te proze za historizaciju institucija znanja i akademske zajednice, te za pitanja simboličkoga kapitala, socijalne legitimacije i politike prikazivačkih praksi. Nastava u kolegiju uključivat će i predavanje i seminarski tip rada, a konačna ocjena objedinit će rezultate eseja na izabranu temu, te finalnog pismenog ispita. 
Popis literature:
John Fowles, The French Lieutenant’s Woman
J.M.Coetzee, Foe
David Lodge, Nice Work
A.S.Byatt, Possession
Margaret Atwood, Alias Grace
Roland Barthes, The Rustle of Language (izbor)
Hayden White, The Content of the Form: Narrative Discourse and Historical Representation (izbor)
Dominick LaCapra, History, Politics and the Novel (izbor)
Brian McHale, Postmodernist Fiction (izbor)
Linda Hutcheon, A Poetics of Postmodernism: History, Theory, Fiction
Linda Hutcheon, The Politics of Postmodernism
Brian McHale, Constructing Postmodernism (izbor)
Andrew Gibson, Towards a Postmodern Theory of Narrative (izbor)
Tatjana Jukić, Zazor, nadzor, sviđanje: dodiri književnog i vizualnog u britanskom 
devetnaestom stoljeću (poglavlje o historiografskoj metafikciji)

dr. sc. Tatjana JUKIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. i 20. st. 
Naziv kolegija: Književnost i vizualnost
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: S obzirom na interes suvremene književne i teorije kulture za različite aspekte vizualnosti, kolegij nudi analizu toga interesa, ali i analizu pozicije vizualnosti u konstrukciji i konzumaciji književnoga teksta. Podloga za raspravu bit će izabrani primjeri slikarskih ilustracija književnoga teksta (npr. predrafaelitizam), filmskih adaptacija književnih tekstova, te optičke metaforike književnosti i književne teorije. Prorada tih sadržaja važna je zbog dominantne pozicije vizualnih praksi u suvremenoj kulturi, čija analiza, međutim, najčešće ne zahvaća adekvatno interakciju vizualnosti i prikazivačkih praksi književnosti, pa je funkcija ovoga kolegija upravo konstrukcija pozicije koja bi omogućila adekvatnu analizu kurentnih kulturnih politika. Nastava u kolegiju uključivat će i predavanje i seminarski tip rada, a konačna ocjena objedinit će rezultate eseja na izabranu temu, te finalnog pismenog ispita. 
Popis literature:
Obavezna literatura uključuje izbor tekstova o susretištima književnosti i vizualnosti.
Jacques Derrida, The Truth in Painting (izbor)
D.A.Miller, The Novel and the Police (izbor)
Griselda Pollock, Vision and Difference: Femininity, Feminism and Histories of Art 
(izbor)
J. Hillis Miller, Illustration
Frank Ankersmit i Hans Kellner (ur.), A New Philosophy of History (izbor)
Steven Melville i Bill Readings (ur.), Vision and Textuality (izbor)
Carol T. Christ i John O. Jordan (ur.) Victorian Literature and the Victorian Visual 
Imagination (izbor)
Stanley Cavell, Contesting Tears: the Hollywood Melodrama of the Unknown Woman 
(izbor)
Kaja Silverman, The Threshold of the Visible World (izbor)
Nancy Armstrong, Fiction in the Age of Photography: The Legacy of British Realism 
(izbor)
Nicholas Mirzoeff (ur.), The Visual Culture Reader (izbor)
Tatjana Jukić, Zazor, nadzor, sviđanje: dodiri književnog i vizualnog u britanskom 
devetnaestom stoljeću (izbor)

dr. sc. Tatjana JUKIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. stoljeća
Naziv kolegija: Viktorijanski pjesnici: poetike i kulturne politike
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Cilj kolegija: Kolegij se fokusira na opis i analizu prikazivačkih praksi konstitutivnih za viktorijansku kulturu, u interaktivnom odnosu prema književnosti. Cilj mu je studentima ponuditi uvid u dominantne moduse viktorijanskih prirodnih znanosti, socijalne teorije i vizualnih umjetnosti, prije svega u dijalogu s retorikom viktorijanskog pjesništva. Prorada tih sadržaja važna je posebno stoga što upravo viktorijanska kultura snažno participira u genealogiji suvremene britanske kulture, ali i problemskih čvorova konstituentnih za suvremenu kulturnu politiku i humanističke znanosti uopće (npr. pitanje postkolonijalnosti); zato je u fokusu kolegija razvoj analitičkih sposobnosti studenata. Nastava u kolegiju uključivat će i predavanje i seminarski tip rada, a konačna ocjena objedinit će rezultate eseja na izabranu temu, te finalnog pismenog ispita.
Sadržaj kolegija: 
1.       Uvod u povijesnu kontekstualizaciju viktorijanske kulture.
2.       Viktorijanska književnost u dijalogu s viktorijanskim prirodnim znanostima.
3.       Viktorijanska književnost u dijalogu s viktorijanskim teorijama društva, ekonomskim teorijama i legislativom.
4.       Viktorijanska književnost u dijalogu s viktorijanskim vizualnim umjetnostima.
5.       Uvod u čitanje viktorijanske poezije.
6.       Uvod u čitanje viktorijanske poezije.
7.       Tennyson, "Mariana".
8.       Tennyson, "The Lady of Shalott".
9.       Tennyson, "In Memoriam" (izbor).
10.   Browning, dramski monolog.
11.   Browning, dramski monolog.
12.   Christina Rossetti, Goblin Market.
13.   D.G.Rossetti, soneti.
14.   Završna diskusija.
15.   Kolokvij. Evaluacija.
Literatura: 
A.                       Obvezatna
Alfred Tennyson, izbor.
Robert Browning, izbor.
Elizabeth Barrett Browning, izbor.
Dante Gabriel Rossetti, izbor.
Christina Rossetti, izbor.
Matthew Arnold, izbor.
Isobel Armstrong, Victorian Poetry. Poetry, Poetics and Politics. London i New York:  
Routledge. 1993. 25-161, 252-317.
Nancy Armstrong, Fiction in the Age of Photography: The Legacy of British Realism.  
Cambridge (Mass.): Harvard UP. 2000. 75-124.  
Sandra Gilbert i Susan Gubar, The Madwoman in the Attic. New Haven i London: Yale UP. 1979. 549-54, 564-75.
Tatjana Jukić, Zazor, Nadzor, sviđanje. Dodiri književnog i vizualnog u britanskom 19.  
stoljeću. Zagreb: Zavod za znanost o književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu. 2002. 67-155, 249-289.
Griselda Pollock, Vision and Difference. Femininity, Feminism and the Histories of Art. New  
York i London: Routledge. 1988. 91-114.
Yopie Prins, "Victorian Meters". The Cambridge Companion to Victorian Poetry (ur. Joseph  
Bristow). Cambridge: Cambridge UP. 2000. 89-113.
Kathy Alexis Psomiades, "'The Lady of Shalott' and the critical fortunes of Victorian poetry".
The Cambridge Companion to Victorian Poetry (ur. Joseph Bristow). Cambridge: Cambridge  
UP. 2000. 25-45.
Herbert F. Tucker (ur.). Victorian Literature and Culture. Oxford: Blackwell. 1999. 307-
404.425-437.
B		Dopunska: U pripremi.

dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 20. stoljeća 
Naziv kolegija:  Britanski moderni roman i Britansko carstvo
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: Upisan diplomski studij 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj:  Ovaj seminarski kolegij uključuje pregled reprezentativnih romana iz razdoblja britanskog modernizma (Conrad, Joyce, Forster), ali ima i tematsku odrednicu utoliko što posebnu pozornost udjeljuje temi prikazivanja imperijalizma i kolonijalizma u tim romanima (dobar dio sekundarne literature je s područja postkolonijalnih studija).  Stoga ćemo se u našim diskusijama baviti kako književno-povijesnim karakteristikama modernizma, tako i nizom tema koje je definirala postkolonijalna kritika i teorija (kao što su odnos između metropole i kolonije, konstrukcija/prikazivanje drugoga, kulturna hibridnost, pitanje rodnih politika u koloniziranim društvima, itd.)   Rad u seminaru imat će više modaliteta:  prezentacije, seminarska diskusija, kompiliranje bibliografija, uz pomno čitanje formalnih i povijesnih odrednica tekstova. 
Cilj: Kolegij zahtijeva viši stupanj studentskog angažmana u istraživačkom dijelu rada u seminaru, odnosno u prikupljanju sekundarne literature i radu s njom.  Među ostalim, od studenata se očekuje da kroz zajednički rad u seminaru i individualni rad na kritičkoj bibliografiji i pisanju seminarskog rada razvijaju sposobnost stvaranja slike o strukturi književno-kritičke diskusije o temi ovog seminara, te da usavrše vještinu pismene analize književnih tekstova, osobito s obzirom na uporabu sekundarnih izvora. 
Popis literature: 
Romani: 
Rudyard Kipling, Kim
E.M. Forster, A Passage to India
James Joyce, A Portrait of the Artist as a Young Man
Joseph Conrad, Heart of Darkness
Rabindranath Tagore, The Home and the World
Kritika:
Chinua Achebe, “An Image of Africa”
Patrick Brantlinger, The Rule of Darkness (ulomci)
Frantz Fanon, “The Wretched of the Earth”
Edward Said, “Introduction” to Orientalism
Bernard S. Cohn, “Representing Authority in Colonial India”
Ernest Renan, “What is a Nation?”
Fredric Jameson, “Modernism and Imperialism”
Dopunska literatura:
Anthony Apiah, “Topologies of Nativism”
Jawaharlal Nehru, “The Discovery of India”
R.B. Kershner, “Genius, Degeneration, and the Panopticon”
Carole Boyce Davies, “Migratory Subjectivities”

dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. i 20. st. 
Naziv kolegija:  Povijest i teorija engleskoga romana
ECTS-bodovi:  6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: Upisan diplomski studij 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj:  Ovaj kolegij pruža pregled povijesti i teorije romana u anglofonoj tradiciji.  Popis primarne literature uključuje reprezentativne romane u razdoblju od 18. do kasnog 20. stoljeća (primjerice, Defoe, Austen, Dickens, Woolf, Morrison, Coetzee), odnosno od uspona romana kao književnog žanra do postmodernog romana.  Podjednako važan dio literature bit će sekundarna literatura, koja je izabrana tako da omogući diskusiju o središnjim pitanjima teorije romana, kao što su pitanja periodizacije, pripovjednih tehnika, žanra, karakterizacije, te sociologije romana.   
Cilj: Glavni cilj kolegija je upoznavanje studenata s opsežnom problematikom povijesti i teorije romana u anglofonoj tradiciji.  Istodobno, kolegij zahtijeva visok stupanj studentskog angažmana u istraživačkom dijelu rada u seminaru, odnosno u prikupljanju sekundarne literature i radu s njom, što znači da će studenti imati priliku razvijati sposobnosti individualnog rada na kritičkoj bibliografiji.  Dobar dio rada u seminaru bit će posvećen usavršavanju vještina pismene analize književnih tekstova, osobito s obzirom na uporabu sekundarnih izvora.  
Popis obavezne literature:
Romani:
Daniel Defoe, Robinson Crusoe
Jane Austen, Mansfield Park
Virginia Woolf, To the Lighthouse
J.M. Coetzee, Foe
Douglas Coupland, Generation X
Teorija i kritika:
Mikhail Bakhtin, The Dialogic Imagination (ulomci)
Gerard Genette, Narrative Discourse (ulomci)
Michael McKeon, The Origins of the Novel (ulomci)
Franco Moretti, Atlas of the European Novel (ulomci)
Lawrence Stone, The Family, Sex and Marriage (ulomci)
Ian Watt, The Rise of the Novel (ulomci)
E.M. Forster, Aspects of the Novel (ulomci)
Seymour Chatman, Story and Discourse (ulomci)
Henry James, “The Art of Fiction”
Virginia Woolf, “Modern Fiction”
F.R. Leavis, The Great Tradition (ulomci)
Dopunska literatura:
Viktor Shklovsky, “Sterne’s Tristram Shandy”
Fredric Jameson, Postmodernism (ulomci)
Wayne Booth, The Rhetoric of Fiction (ulomci)

dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. st. 
Naziv kolegija:  Viktorijanski roman: Charles Dickens
ECTS-bodovi:  6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj:  Ovaj kolegij se bavi romanima jednog od najvažnijih viktorijanskih romanopisaca, Charlesa Dickensa.  Na popisu literature su tri Dickensova romana: Oliver Twist, Little Dorrit, A Tale of Two Cities.  Kolegij se bavi središnjim temama Dickensova opusa, kao što su klasni ustroj britanskog društva, kritika društvenih institucija (školskih, zatvorskih, političkih, sudskih, itd.).  Osim tematskih i žanrovskih odrednica Dickensovih tekstova, seminar će se baviti i Dickensovom ulogom u profesionalizaciji pisanja romana.  
Cilj: Kolegij stavlja naglasak na angažiran rad studenata u susretu s književnim tekstom, kako bi studenti ovladali vještinama i metodologijom analize književnih tekstova.  Jedan od važnih ciljeva ovog kolegija je i vježbanje sposobnosti studenata za pismenu analizu književnih tekstova. 
Popis literature:
Romani:
Charles Dickens, Oliver Twist; Little Dorrit; A Tale of Two Cities  
Kritika:
Richard Altick, The English Common Reader (ulomci)
David Cannadine, The Rise and Fall of Class in Britain (ulomci)
Christina Crosby, The Ends of History (ulomci)
Steven Marcus, Dickens (ulomci)
Dopunska literatura:
Peter Brooks, The Melodramatic Imagination (ulomci)
Pierre Bourdieu, The Field of Cultural Production (ulomci)
Franco Moretti, The Way of the World. The Bildungsroman in European Culture (ulomci)
F.M. Thompson, The Respectable Society (ulomci)

***************************************************************************

b) AMERIČKA KNJIŽEVNOST I KULTURA

dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Predočavanje ženskosti u američkoj književnosti i drugim medijima
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Seminar polazi od propitivanja tradicionalne reprezentacije ženskosti (“The Raven“, The Great Gatsby), zatim analizira pomake u načinu reprezentacije žene od pjesništva E. Dickinson do Sylvije Plath i Adrienne Rich. U završnom dijelu propituje se definicija rodnosti u svjetlu promišljanja J. Lacana i J. Butler na primjerima M. Monroe i E. Presleya.
Cilj: Svrha kolegija je kulturalno i historiografsko promišljanje rodnih odnosa. Kolegij na taj način osposobljava polaznice/ke za bolje razumijevanje američke kulture te ih osvještava za problematiku rodnih odnosa. Kolegij također razvija jezičnu kompetenciju, posebice osjetljivost na kulturološku semiozu. 
Popis literature:
OBVEZATNA
E.A. Poe: The Raven
E. Bronfen: “The ‘most’ poetic topic” u Over Her Dead Body: Death, Feminity and the Aesthetic, Manchester U. Press, 1992 
F.S. Fitzgerald: The Great Gatsby
Juduth Fetterley: The Resisting Reader: A Feminist Approach to American Fiction, Indiana U. Press, 1978 str. 72-101
Charlotte Perkins Gilman: The Yellow Wallpaper
E. Dickinson: Izbor iz pjesništva
Sylvia Plath: Izbor pjesama iz zbirke Ariel, The Bell Jar
Jacqueline Rose: On Not Being Able to Sleep, London: Chatto and Windus, 2003, str. 49-72
Sandra M. Gilbert: “A Fine, White Flying Myth: The Life/ Work of Sylvia Plath”, u. Gilber-Gubar, eds: Shakespeare’s Sisters: Feminist Essays on Women Poets, Indiana U. press, 1979
Adrienne Rich: Izbor iz pjesništva
Film prema romanu Joyce Carol Oates: Blonde (o Marilyn Monroe)
Majorie Garber: ”Cross-dressing, Gender and Representation: Elvis Presley”, u The Feminist Reader: Essays in Gender and the Politics of Literary Criticism, ur. Belsey /Moore, Macmillan Press Ltd, 1997, str. 164-182
DOPUNSKA
C. Belsey  - J. Moore: The Feminist Reader: Essays in Gender and the Politics of Literary Criticism, ur. Besley /Moore, Macmillan Press Ltd, 1997
J. Rivkin - Michael Ryan: Literary Theory: An Anthology, Blackwell, 1998 str. 527- 777
Toril Moi: Sexual/ Textual Politics: Feminist Literary Theory, Methuen, 1986

dr. sc. Tatjana JUKIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Američka književnosti i kultura
Naziv kolegija: Henry James i Edith Wharton: simptomatika američkoga modernizma
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Cilj kolegija: Kolegij se fokusira na opis i analizu prikazivačkih praksi konstitutivnih za roman modernizma, no prije svega na dekonstrukciju uvriježene opreke između viktorijanskoga romana i romana modernizma, na primjeru pripovjedne proze Henryja Jamesa i Edith Wharton. Ta će analiza zauzvrat poslužiti kao podloga za komparaciju pripovjednih praksi tih romana i njihovih filmskih adaptacija, posebno s obzirom na sedimentaciju viktorijanskih prikazivačkih praksi u razvoju filmske naracije. Prorada tih sadržaja važna je posebno stoga što konvergencije filma i modernizma snažno participiraju u genealogiji suvremene kulture, ali i problemskih čvorova konstituentnih za humanističke znanosti; stoga je u fokusu kolegija upravo razvoj analitičkih sposobnosti studenata. Nastava u kolegiju uključivat će i predavanje i seminarski tip rada, a konačna ocjena objedinit će rezultate eseja na izabranu temu, te kolokvija u zadnjem tjednu nastave.
Sadržaj:
1.       Uvod u problem književne periodizacije modernizma.
2.      Analiza Henryja Jamesa kao fundacijske figure modernizma.
3.       Analiza Henryja Jamesa kao fundacijske figure naratologije. Vizualne figure Jamesove naratologije.
4.       Rasprava o romanu Washington Square kao naraciji koja dekonstruira uvriježenu književnoperiodizacijsku opreku između viktorijanske književnosti i modernizma.
5.       Analiza prikazivačkih praksi dviju filmskih verzija Jamesova romana i komparacija s narativnom praksom Jamesova romana. 
6.       Analiza prikazivačkih praksi dviju filmskih verzija Jamesova romana i komparacija s narativnom praksom Jamesova romana. 
7.       Čitanje Washington Squarea kao alegorije povijesti narativnoga filma i psihoanalize, u dijalogu s kritičkom teorijom Stanleya Cavella.
8.       Usporedba takve analize Washington Squarea s čitanjem Jamesove novele The Turn of the Screw Shoshane Felman.
9.       Analiza književnopovijesne pozicije pripovjedne proze Edith Wharton kao «zastarjele» sljednice Henryja Jamesa.
10.   Čitanje romana The Age of Innocence prema genealoškome okviru koji mu zadaju romani Henryja Jamesa i The House of Mirth.
11.   Analiza prikazivačkih praksi Scorseseova filma The Age of Innocence i komparacija s narativnom praksom romana.
12.   Analiza prikazivačkih praksi Scorseseova filma The Age of Innocence i komparacija s narativnom praksom romana.
13.   Čitanje The Age of Innocence kao alegorije povijesti narativnoga filma i psihoanalize, u dijalogu s kritičkom teorijom Stanleya Cavella.
14.   Rasprava o povijesti kakvu konstituiraju suvremena čitanja pripovjedne proze Henryja Jamesa i Edith Wharton.
15.   Evaluacija.
Literatura: 
A.                       Obvezatna
Henry James, Washington Square.
Henry James, The Turn of the Screw.
Edith Wharton, The Age of Innocence.
Shoshana Felman. «Turning the Screw of Interpretation». Yale French Studies. 55-6 (1977). 94-207.
Pamela Knights. «The Social Subject in The Age of Innocence». The Cambridge Companion to Edith Wharton, ur. Millicent Bell. Cambridge: Cambridge University Press. 1995. 20-46.
Dorothy J. Hale. «Henry James and the Invention of Novel Theory». The Cambridge Companion to Henry James, ur. Jonathan Freedman. Cambridge: Cambridge University Press. 1998. 79-101.
Stanley Cavell. Contesting Tears. The Hollywood Melodrama of the Unknown Woman. Chicago i London: The University of Chicago Press. 1996. (uvod i izabrana poglavlja).
Andrew Gibson. Postmodernity, Ethics and the Novel. London i New York: Routledge. 1999. 29-36.
Maurice Blanchot. «The Turn of the Screw». The Book to Come. Stanford: Stanford University Press. 2003. 126-133.
Ian Christie i David Thompson, ur. Scorsese on Scorsese. London i New York: Faber and Faber. 2003. 176-197.
Tatjana Jukić. „Visuality and its Discontents: Novels on Screen and the Case of The French Lieutenant’s Woman”. European Journal for Semiotic Studies. Vol. 15 (2-4). 2003. 555 - 566.
Tatjana Jukić. «Pogovor». Edith Wharton. Kuća veselja, prev. Ivan Ott. Zagreb: Školska knjiga. 2003. 343-352.
Tatjana Jukić. «Nesmireni zavrtanj» (pogovor). Henry James. Okretaj zavrtnja, prev. Tanja Žakula. Zagreb: Profil. 2005. 147-151.
B.                        Dopunska
U pripremi.

dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Povijest i paradigme američkih studija 1 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status:  Obavezni za amerikanističku specijalizaciju. 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Kao interdisciplinarni znanstveni projekt Američke studije nastaju u specifičnom povijesnom trenutku. U početku su teoretičari američke kulture shvatili književni tekst i slične simboličke artefakte kao mikrokozmos kolektivne psihologije ili integrativnih mitova. Tragalo se za ključnim simbolima ili naracijama koje su ponajbolje iskazivale razlikovnost američkog identiteta i superiornost američkog društvenog ustroja. Jezgrovito kazano, ti su raniji teoretičari tragali za «uporabljivom prošlošću». U potonjem razvoju, poglavito nakon turbulentnih šezdesetih godina, sve se više propitivala ta paradigma, ukazivalo se na njezinu selektivnost i integriranost u dominantnu ideološku diskurzivnu formaciju. Usredotočujući se na sveprisutne učinke ideologije, kasniji su amerikanisti kritički revalorizirali postavke takozvane «škole mita i simbola» usredotočujući se na retoričku dimenziju njezinih tekstova. U vlastitim tekstovima nastojali su uključiti one skupine, iskustva i prostore koji su naprosto bili isključeni iz ranije ekskluzivističkog poimanja američkog identiteta i njegova samo-legitimiranja putem doktrine ekscepcionalizma. U sadašnjoj fazi američkih studija jedan od ključnih uvida jest propitivanje ideološkog kompleksa koji se tijekom povijesti oblikovao združivanjem ekscepcionalizma i demokracije,  a koji  često funkcionira kao dimna zavjesa koja prikriva američke interese. S obzirom na položaj i ulogu SAD danas u svijetu ne čudi da se  niz istraživanja unutar američkih studija okreću pronicljivim dijakronijskim i sinkronijskim analizama američke političke hegemonije. 
Cilj: Cilj ovog kolegija jest upoznati polaznike diplomskog studija amerikanistike s povijesnim razvojem i s ključnim raspravama discipline. Na predavanjima i na seminarima pobliže će se sagledati način kako se oblikovala disciplina, koja joj je bila funkcija u američkom kulturalnom prostoru ne samo u SAD nego i u interkulturalnim transakcijama. Nakana je pokazati kako je disciplina registrirala događanja u nedavnoj američkoj povijesti ali i kako nam ona može pomoći razumjeti današnji svijet čiju sudbinu kroje SAD kao jedini preostali hegemon.
Obvezatna literatura:
Polaznici će na pet književnih tekstova ispitati primjenljivost različitih paradigmi. U prvoj godini pokretanja studija obradit će se sljedeći tekstovi:
Charles Brockden Brown, Wieland (An American Tale)
Henry Adams, Democracy
Joan Didion, Democracy
Norman Mailer, Why Are We In Vietnam?
Robert Coover, The Public Burning
Tijekom semestra polaznici su dužni pročitati sljedeće izvorne tekstove iz američkih studija:
F.O. Mathiessen, American Renaissance (1941)
Henry Nash Smith, Virgin Land: The American West as Symbol and Myth (1950)
Charles Feidelson, Symbolism and American Literature (1953)
R.W. Lewis, The American Adam (1955)
Richard Chase, The American Novel and its Tradition (1957)
Harry Levin, The Power of Blackness: Hawthorne, Poe, Melvilee (1958)
Leo Marx, The Machine in the Garden (1965)
Richard Poirier, A World Elsewhere (1966)
Dopunska literatura:
Yvor Winters, Maule’s Curse (1938)
Marius Bewley, The Eccentric Design (1963)
A.N. Kaul, The American vision: Actual and Ideal Society in Nineteenth Century Fiction (1964)
Leslie Fiedler, Love and Death in the American Novel (1960)
Russell Reising, The Unusable Past: Theory and Study of American Literature, Methuen, New York and London, 1986.
Donald E. Pease, “New Americanists: Revisionist Interventions into the Canon”, Boundary 2, Spring 1990, 17/1.
Amy Kaplan i Donald E. Pease,  Cultures of United States Imperialism, Duke University Press, Durham, 1993. 
Philip Fisher, The New American Studies, University of California Press, 1991.
Byron Shafer, Is America Different? A New Look at American Exceptionalism , Clarendon Press, Oxford, 1991.
Andrew J. Bacevich, American Empire: the realities and consequences of US diplomacy, Harvard University Press, 2003.
Ellen Meiksins Wood, Empire of Capital, Verso, London, 2003; 
David Harvey, The New Imperialism, Oxford University Press, 2003.;
Michael Mann, Incoherent Empire, Verso, London, 2003.

dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američko postmoderno pjesništvo
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Više od drugih anglofonih književnosti američka je književnost pridonijela inovacijama koje su obilježile književnu produkciju tijekom dvadesetog stoljeća. To se pogotovo vidi u oblasti pjesništva. Nemoguće je govoriti o modernističkom iskoraku a da se pritom zanemari doprinos Eliota i Pounda. Iako njihovo djelo nije privuklo istu internacionalnu pozornost, William Carlos Williams i Wallace Stevens su ostavili za sobom značajan opus koji je od velike važnosti za potonje događaje u američkom pjesništvu. 
Kolegij će predočiti razlikovna obilježja američkog pjesništva i izložiti djela pjesnika koji nastavljaju s inovacijama u drugom dijelu dvadesetog stoljeća. Pitanje koje se nameće jest može li se kod tih pjesnika govoriti o postmodernom pjesništvu. Ocrtavajući postmodernu poetiku kolegij će se pozabaviti nizom tekstova usredotočujući pozornost na iznalaženje postmodernističkih obilježja. Pjesnici o kojima će biti riječ u ovom kolegiju su sljedeći: Louis Zukofsky, Charles Olson, John Berryman, Robert Lowell, Robert Duncan, Denise Levrtov, Robert Creeley, John Ashberry, Charles Bernstein.
Cilj: Cilj kolegija je ukazati na probleme s kojima se suočuje književna teorija kod postupka periodizacije. Drugo, kolegij će nastojati polaznicima približiti značaj i obilježja postmodernog pjeništva. Kao treće kolegij će upoznati polaznike s važnim korpusom pjesničkih tekstova. 
Obvezatna literatura:
Helen Vendler, The Harvard Book of Contemporary American Poetry, Harvard Univerity Press.
Louis Zukofsky, “A Statement for Poetry”, Frank O’Hara, “Personism”, Imamu Baraka, “Hunting Is Not Those Heads on the Wall”, Robert Creeley, “A Sense of Measure”, John Ashberry, “The Invisible Avant-Garde” in Jon Cook, Poetry in Theory, Blackwell, 2004.
Bernstein, Charles, A Poetics, Harvard University Press, Cambridge, 1992.
Christopher MacGowan, Twentieth-Century American Poetry, Blackwell.
Conte, Joseph M. 1991. Unending Design: The Forms of Postmodern Poetry. Cornell University Press, Ithaca.
Marjorie Perloff, 21st Century Modernism
Dopunska literatura:
Gregson, Ian 1996. Contemporary Poetry and Postmodernism: Dialogue and Estrangement. London. Macmillan Press.
Mazzaro, Jerome 198o. Postmodern American Poetry. University of Illinois Press. Chicago.
Lawrence Cahoone, From Modenism to Postmodernism, An Anthology, Blackwell, 2003.

dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Grad u američkoj kulturi i književnosti
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status:  izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Od svojih začetaka američki projekt je bio zamišljen kao “grad na brdu” prema kojemu će biti uperene oči svih ljudi svijeta. Dakle,  kao metafora,  grad stoji na početku američke povijesti,  a lako bismo mogli ustvrditi da njegova važnost i kao metafora ali isto tako kao društvena zbiljnost vremenom zauzima sve istaknutije mjesto unutar američke kulturalne imaginacije. Unutar američke književnost postoji konstelacija predočenja grada i urbanog življenja čija je dijakronija u središtu ovog kolegija. Kolegij će razmotriti razlikovna obilježja američkog grada, različite valorizacije urbanog miljea u američkoj kulturi i načine kako je uporaba grada kao smjestišta u fikcionalnim svjetovima imala upliva na oblikovanje književnih tekstova. U dijakroniji prikaza grada u književnim tekstovima, kolegij će ukazati na transformacije kroz koje je grad prošao tijekom američke povijesti, na uzroke tih promjena i na način kako se one zrcale u književnosti. Posebno težište kolegija bit će na sadašnjem trenutku američkog grada kada je upitno da li se o ovom prostoru može govoriti u tradicionalnim kategorijama i kakve to izazove postavlja pred književnike u njihovu pokušaju konceptualizacije tog novog stanja.
Cilj: Cilj kolegija je upozoriti na važnost koju grad ima u konstruiranju američke kulture i kako se on predočuje u književnim tekstovima. Nakana je ukazati na razlikovna svojstva američkog grada i na koji način ona funkcioniraju unutar američke književnosti. Posebni je cilj ukazati na suvremene transformacije grada i kako se te transformacije zrcale u književnim djelima.
Obvezatna literatura:
Whitman, «Crossing Brookly Ferry»
Melville “Bartleby the Scrivener”
Dreiser, Sister Carrie
Fitzgerald, The Great Gatsby
Ralph Ellison, Invisible Man
John Rechy, City of Night
Paul Auster, The New York Trilogy
Don DeLillo, Cosmopolis
William Gibson, Neuromancer
Richard Lehan, The City In Literature: An Intellectual and Cultural History, University of California Press, Berkeley, 1998.
Dopunska literatura:
Lewis Mumford, The City in History
Neil Leach, Hieroglyphics: Reading and Experiencing the Modern Metropolis,
Deyan Sudjic, The Hundred Mile City, London, 1993 
Ash Amin and Nigel Thrift, Cities: Reimagining the Urban, , Polity, Cambridge, 2003, p. 123 
Morton and Lucia White, The Intellectual Versus the City: From Thomas Jefferson to Frankl Lloyd Wright (1962)
Jonathan Raban, Soft City (HarperCollins, London, 1974), p.10
Marshall Berman, All That Is Solid Melts Into Air, Verso, London, 1983.
Frances Fitzgerald, Cities on a Hill: A Journey Through Contemporary American Cultures, A Touchstone Book, Simon and Schuster, New York (1981), 1986
Robert Fishman, Bourgeois Utopias, The Rise and Fall of Suburbia, Basic Books, New York, 1987
Mike Davis, City of Quartz: Excavating the Future in Los Angeles. London: Verso, 1991. 
Jencks, C, The Language of Post-Modern Architecture, Academy Editions, London, 1977.
Edward Soja, Postmetropolis, Critical Studies of Cities and Regions, Blackwell, London, 2000.
Joel Garreau, Edge City: Life on the New Frontier, New York, Doubleday, 1991.

dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američki prostori
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status:  izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Dvije su temeljne pretpostavke ovog kolegija: kao prvo, predlagač kolegija prihvaća korisnost teorijskog “obrata ka prostoru” koji je razvidan diljem društveno-humanističkih disciplina,  a kao drugo polazi od uvjerenja da je iz američke kulture i civilizacije moguće iščitati jedan prepoznatljiv čovjekov odnos prema geografskom okruženju. Stoga bi ovaj kolegij u svom uvodnom dijelu ponudio teorijsku raspravu koja bi polaznike upoznala s problematikom tog teorijskog obrata. Nakon toga izložila bi se glavna argumentacija za prihvaćanje prostornog pristupa predmetu SAD. U trećem dijelu kolegija naznačile bi se neke od prostornih konstelacija koje su od važnosti za razumijevanje američke povijesti, politike, kulture, pa i samog života. Moguće tematske jedinice: prostori otkrića «novog svijeta»; divljina i «pogranično područje»; regije; unutarnja i vanjska razgraničenja; kopno i more u američkoj imaginaciji i praksi; sukobi oko odnosa prema zemlji; ovladavanje kopnenim prostorom; prostori na rubu i širenje van kopnenih granica; mitologizacija američkog prostora – glavna ulica, nacionalni parkovi, suburbana idila; krajolici kasnog kapitalizma – zračne luke, trgovinski centri, gospodarska središta, ekološko oskvrnuće prostora. 
Cilj: Cilj je kolegija upoznati polaznike s teorijskom paradigmom koja u prvi plan stavlja prostornost kao presudan čimbenik ljudskog života i djelovanja. Kolegij je propedeutičke naravi budući da mu je dodatan cilj pružiti jedan teorijski okvir unutar kojega bi polaznici mogli napisati svoje završne radove a možda i nastaviti doktorski studij. 
Obvezatna literatura:
Edward W. Soja, Postmodern Geographies, The Reassertion of Space in Critical Social Theory,Verso, london, 1989
Michel Foucault, “Of Other Spaces”, Diacritics 16: 22-7.
Michel Foucault, “Questions of Geography”, in Power/Knowledge, 1980.
Clarence J. Glacken, Traces on the Rodian Shore
Yi-Fu Tuan, “Space and Place: Humanistic Perspective” in Human Geography, editors, John Agnew, David N. Livingstone and Alisdair Rogers, 444-458.
David Harvey, The Postmodern Condition
Greg Garrard, Ecocriticism
Polaznik kolegija dužan je pročitati pet romana koji tematiziraju jednu komponentu američkog prostora.
Dopunska literatura:
Jean Baudrillard, America, Verso, London, 1986.
John R. Stilgoe, Borderland, Origins of the American Suburb, 1980-1938, Yale University Press, New Haven, 1988.
Annette Jaimes, The State of Native America: Genocide, Colonialization and Resistance, South End Press, Boston, 1992.
William Rathje/Cullen Murphy, RUBBISH, the Archeology of Garbage, Harper collins, New York, 1992.
Philip Fisher, Setting and Form in the American Novel, Oxford University Press, Oxford, 1985.
Richard Drinnon, Facing West: The Metaphysics of Indian-Hating and Empire Building, University of Minnesota Press, Minneapolis, 1980.
Gloria Anzaldua, Borderlands/La Frontera, Spinsters, San Francisco, 1987.
David C. Miller, Dark Eden, The Swamp in Nineteenth-Century American Culture, Cambridge University Press, Cambridge, 1989.

dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američko sada
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status:  izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Cilj kolegija: U sklopu američkih studija, cilj je kolegija upoznati polaznike sa stanjem američke suvremenosti. U kolegiju se polazi od pretpostavke da je napad na Sjedinjene Američke Države 11. rujna događaj kojim započinje jedna nova povijesna konstelacija čije sastavnice – terorizam, ratovi, ugrožavanje ljudskih sloboda, gospodarski potresi, opće stanje neizvjesnosti – bacaju osebujno svijetlo na američki projekt. U izlaganjima i u radu na seminarima nastojat će se ukazati na najvažnije elemente američke suvremenosti i opisati kako je ona dospjela u stanje „razotkrivenosti“ (William Spanos). U tom smislu kolegij nudi kritičku analizu različitih vidova američkog društva i kulture.
Sadržaj kolegija: 
Događaj 9/11; rat u Iraku; „razotkrivanje“ ideologije američke iznimnosti; skrivenost kapitala u američkim studijima i nužnost njegova uvažavanja u interpretaciji SAD-a; demokracija kao ideologija; 
važnost religije u američkoj tvorbi identiteta; mjesto vojske u američkom imaginariju; 
prostorna konfiguracija američke suvremenosti (globalizacija, američki grad, regionalne razlike); imperijalizam i SAD; stanje rasno-etničkih odnosa
Literatura: 
Obvezatna literatura:
Polaznici su dužni čitati odabrana poglavlja iz američki studija koja propituju probleme na koje će se ukazivati u kolegiju. Izbor romana Richarda Powersa i Thomasa Pynchona ilustrirat će način kako se opisana suvremenost zrcali u književnim tekstovima.
Dopunska literatura: 
Polaznici kolegija uputit će se na periodiku, internetske stranice i druge medije u kojima se bilježi stanje američke suvremenosti. 

dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija:  Suvremena američka etnička književnost
ECTS-bodovi:  6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj:  U ovom kolegiju studenti će imati priliku upoznati se s izborom američkog etničkog romana u posljednja tri desetljeća.  Posebnu pozornost posvetit ćemo onim granama etničke književnosti koje su u tom razdoblju došle u prvi plan kritičkih razmatranja (latino, azijsko-američka, afroamerička, te native-American književnost).  Također, diskusija u seminaru će se voditi i oko korpusa kritike o američkoj etničkoj književnosti koji se razvio u tom razdoblju, te o temama koje je ta kritika nametnula (tema konstrukcije etničkog, rasnog i nacionalnog identiteta, asimilacije i multikulturalnosti, te odnosa roda i etniciteta).  Specifičnost materije zahtijevat će i osvrt na povijesne odrednice procesa konstrukcije etničkog identiteta u kontekstu američkog društva.     
Cilj: Kolegij zahtijeva visok stupanj studentskog angažmana u istraživačkom dijelu rada u seminaru, odnosno u prikupljanju sekundarne literature i radu s njom. Kroz zajednički rad u seminaru, individualni rad na kritičkoj bibliografiji i pisanje seminarskog rada studenti će imati priliku upoznati se sa složenim pitanjima prikazivanja i konstrukcije etničkog identiteta u suvremenoj američkoj književnosti. Posebna pažnja bit će posvećena usavršavanju vještina pismene analize književnih tekstova, osobito s obzirom na uporabu sekundarnih izvora.
Popis literature:
Romani
Toni Morrison, Song of Solomon
Amy Tan, The Joy Luck Club
Bharati Mukherjee, Jasmine
Sherman Alexie, Reservation Blues 
Julia Alvarez, How the Garcia Girls Lost Their Accents
Kritika
Gloria Anzaldua, Borderlands/La Frontera (ulomci)
Frank Chin, Aiiiiieee! (ulomci)
Henry Louis Gates, “The Blackness of Blackness:  A Critique on the Sign and the Signifying Monkey”
Toni Morrison, “Playing in the Dark”
Carole Boyce Davies, “Migratory Subjectivities”
Werner Sollors, Beyond Ethnicity  
Dopunska literatura:
Werner Sollors, Theories of Ethnicity
Amritjit Singh, Peter Schmidt, Postcolonial Theory and the United States
Stipe Grgas, Ispisivanje prostora 

dr. sc. Jelena ŠESNIĆ, doc.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Povijest i paradigme američkih studija 2 
Trajanje: 1 semestar
Status: Obavezni za amerikanističku specijalizaciju.
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Kolegij se problemski i kronološki nastavlja na Povijest i paradigme američkih studija 1 i s njime čini zaokruženu cjelinu. Pažnja će biti na odabranim pravcima i metodama istraživanja i interpretacije u disciplini Američkih studija od 1970-ih godina do danas, uključujući intervencije raznih identitetskih pristupa (feministički, rodni, etnički/ «rasni», postkolonijalni) do marksističkih i novohistorističkih revalorizacija polja te najnovijih pristupa iz očišta kulturnih studija te raznih interdisciplinarnih prožimanja (od «imperijalnih», hemisferskih do transnacionalnih). Teza o krizi nacionalne države kao i «korporatizacija» sveučilišta posljedično dovode do prestrukturiranja polja proučavanja (prvenstveno američke književnosti i kulture) te do zanimljivih, ali i problematičnih, preslagivanja unutar same discipline. Teorijski pristupi bit će prorađeni na egzemplarnim primarnim tekstovima. 

Literatura (u pripremi):

Bercovitch, Sacvan and Myra Jehlen, eds. Ideology and Classic American Literature. 
Cambridge: Cambridge UP, 1987. (izbor)
Denning, Michael. Culture in the Age of Three Worlds. London, New York: Verso, 2004. 
(izbor)
Elliott, Michael A. and Claudia Stokes, eds. American Literary Studies: A 
Methodological Reader. New York, London: New York UP, 2003. (izbor)
Kaplan, Amy and Donald E. Pease, eds. Cultures of United States Imperialism. Durham, 
London: Duke UP, 1993. (izbor)
Maddox, Lucy, ed. Locating American Studies: The Evolution of a Discipline. Baltimore, 
London: The Johns Hopkins UP, 1998. (izbor)
Palumbo-Liu, David, ed. The Ethnic Canon: Histories, Institutions and Interventions. 
Minneapolis, London: U of Minnesota P, 1995. (izbor)
Pease, Donald E. and Robyn Wiegman, eds. Futures of American Studies. Durham, 
London: Duke UP, 2002. (izbor)
Rowe, John Carlos, ed. Post-Nationalist American Studies. Berkeley: U of California P, 
2000. (izbor)

dr. sc. Jelena ŠESNIĆ, doc.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Povijest i pamćenje u suvremenom američkom romanu
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj kolegija: Polazna je premisa da se američka književnost 20. stoljeća opsesivno i nostalgično vraća određenim «traumatičnim» temama i epizodama iz nacionalne povijesti. Kroz odabrane tekstove, koji žanrovski variraju od tzv. postmodernih povijesnih romana do «crtane pripovijesti» (s temama od ropstva, zapretene etničke povijesti, političkih atentata do svojevrsne «amerikanizacije» holokausta), naglasak će biti na načinu nadilaženja amnezije ili prorađivanja traumatičnih trenutaka iz povijesti, dok će čitanja biti utemeljena na modelima osmišljavanja (kolektivnog, društvenog) pamćenja, npr. kod M. Halbwachsa, P. Noraa ili B. Andersona te teorije traume, npr. kod S. Freuda, C. Caruth i D. LaCapre.
Zainteresiranim studentima se preporuča da unaprijed pročitaju Sigmund Freud, Moses and Monotheism (dostupno i u prijevodu, Mojsije i monoteizam). 

Literatura:
Primarni tekstovi: 
1.	Toni Morrison: Beloved (1987)
2.	Cynthia Ozick: The Shawl (1989)
3.	Art Spiegelman: Maus (1986)
4.	E L Doctorow: Ragtime (1975)
5.	Don DeLillo: Libra (1988) 
6.	Sherman Alexie: Flight (2007)

Obvezatna: 
Anderson, Benedict. Imagined Communities: Reflections on the Origin and Spread of 
Nationalism. Rev. ed. London, New York: Verso, 1991. (izbor)
Caruth, Cathy, ed. Trauma: Explorations in Memory. Baltimore, London: The Johns 
Hopkins UP, 1995. (izbor)
Freud, Sigmund. Moses and Monotheism. Trans. Katherine Jones. New York: Vintage, 
1939. 72-130. (Part Three, Section One)
Halbwachs, Maurice. On Collective Memory. Ed., transl., and with an Introduction by 
Lewis S. Coser. Chicago, London: The U of Chicago P, 1992. (izbor)
LaCapra, Dominick. History and Memory after Auschwitz. Ithaca, London: Cornell UP, 
1998. (izbor)
Izborna:
Assmann, Aleida. «History, Memory, and the Genre of Testimony». Poetics Today 27.2 
(Summer 2006): 261-274. 
Hirsch, Marianne. «Past Lives: Postmemories in Exile». Poetics Today 4 (1996): 659-
686.
Eyerman, Ron. Cultural Trauma: Slavery and the Formation of African American 
Identity. Cambridge: Cambridge UP, 2002. 
van der Kolk, Bessel. Psychological Trauma. Washington: American Psychiatric P, 1987. 
Nora, Pierre. «Between Memory and History: Les Lieux de Mémoire». Representations 
26 (Spring 1989): 7-12. 

dr. sc. Jelena ŠESNIĆ, doc.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Aspekti afro-američke književnosti
ECTS-bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar
Status: Izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Kolegij obuhvaća korpus afro-američke književnosti od njezinih transatlantskih početaka u 18. st., slijedi žanrovsko i tematsko grananje tijekom 19. st., prve pokušaje kanonizacije na prijelazu iz 19. u 20. st. te snažni razvoj različitih žanrova tijekom 20. st. i konsolidiranje kanona u drugoj pol. 20. st. Sinoptički pregled kretanja unutar ovoga dinamičnoga segmenta nacionalne knjiž. daje mogućnost sagledavanja važnih društvenih i kulturnih procesa u SAD-u. Predloženi autori uključuju: O. Equiano, H. Jacobs, Ch. Chesnutt, Z. N. Hurston, G. Brooks, R. Wright, A. Baraka, T. Morrison.
Cilj: Studentima pružiti uvid u povijesni razvoj afro-američke književnosti kao važnoga dijela američke književnosti. Razviti metode kritičkoga čitanja tekstova raznorodnih žanrova. Upozoriti na suodnošenje konteksta recepcije i kulturnoga okružja te razvoja književnosti i (sub)nacionalne svijesti. 
Popis literature: 
Primarni tekstovi: 
Olaudah Equiano: The Interesting Narrative of the Life of Olaudah Equiano...
Harriet Jacobs: Incidents in the Life of a Slave Girl 
Charles Chesnutt: The Marrow of Tradition 
Z. N. Hurston: izbor iz proze 
Richard Wright: Native Son
Gwendolyn Brooks: odabrana poezija 
Amiri Baraka: 1 drama 
Toni Morrison: Beloved  

OBVEZATNA: 
W. E. B. DuBois. The Souls of Black Folk (1903): poglavlja «Of Our Spiritual Strivings»; «Of Mr. Booker T. Washington and Others»; «The Sorrow Songs» 
Ron Eyerman. Cultural Trauma, Cambridge: Cambridge UP, 2001.
Henry Louis Gates. The Signifying Monkey, New York, Oxford: Oxford UP, 1988, 89-169.
Larry Neal. «The Black Arts Movement» (1968) 
Cheryl Wall, ed. Changing Our Own Words, New Brunswick, London: Rutgers UP, 1989. (izabrani ogledi)
Booker T. Washington: «The Atlanta Exposition Address» (1895) 
DODATNA:
Houston A. Baker. Blues, Ideology, and Afro-American Literature. Chicago: U of Chicago P, 1984, 1-63, 172-200.
Ralph Ellison. Shadow and Act. 1964. The Collected Essays of Ralph Ellison. Ed. John Callahan. New York: The Modern Libary, 1995.
Paul Gilroy. The Black Atlantic: Modernity and Double Consciousness, Cambridge, Mass.: Harvard UP, 1993, 1-40, 187-223.
Lawrence W. Levine. Black Culture and Black Consciousness: Afro-American Folk Thought from Slavery to Freedom, Oxford: Oxford UP, 1977.
Roger Rosenblatt. Black Fiction, Cambridge, Mass., London, England: Harvard UP, 1974.
Eric Sundquist. To Wake the Nations: Race in the Making of American Literature, Cambridge, Mass., London, England: The Belknap P of Harvard UP, 1994, 406-54.
Alice Walker. 1983. In Search of Our Mothers' Gardens: Womanist Prose, London: The Women's P, 1984.  
Robyn Wiegman. American Anatomies, Durham, London: Duke UP, 1995, 43-114.

dr. sc. Jelena ŠESNIĆ, doc.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Novi etniciteti i tvorba identiteta 
ECTS-bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar
Status: Izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Politika identiteta i multikulturalizma te mogući nedostaci takvih pristupa. Teorije subjektivacije i identifikacije iz psihoanalitičke perspektive. Žanrovska i kulturna hibridnost. Pojmovi subjekta, identiteta, etničnosti i «rase». Sudnos i suprotstavljanje između pojmova «nacionalno» i «etničko». Mogući modeli čitanja suvrmenoga korpusa etničkih književnosti SAD-a na primjerima iz zadatih tekstova (uključujući i vizualne medije, prvenstveno film) uzetih iz nekoliko korpusa, npr. afro-američkoga, amerindijanskoga, azijsko-američkoga i Chicano. Predloženi autori uključuju: O. Z. Acosta, Sh. Wang, G. Jones, L.M. Silko, R. Hinojosa i E. Danticat.  
Cilj: Upoznati studente s implikacijama suvremenih kulturnih i psihoanalitičkih teorija na shvaćanje identiteta, subjekta, roda, kolektiviteta, nacije. Omogućiti sagledavanje načina na koji suvremeni interdisciplinarni pristupi stupaju u dijalog s književnim tekstovima. Razvijanje kritičke svijesti i pristupa o međusobnoj uvjetovanosti različitih tipova diskursa u raspravama o suvremenoj američkoj kulturi kao globalnom fenomenu.
Popis literature: 
Primarni tekstovi: 
O. Z. Acosta: The Autobiography of a Brown Buffalo
Shawn Wang: Homebase
Gayl Jones: Corregidora
L. M. Silko: Ceremony
Rolando Hinojosa: Klail City
Edwidge Danticat: Breath, Eyes, Memory
Filmovi: Smoke Signals (Chris Eyre; 1998); Eat a Bowl of Tea (Wayne Wong; 1989)
OBVEZATNA: 
Benedict Anderson. 1983. Imagined Communities, London, New York: Verso, 1991. 1-46, 187-206.
Arjun Appadurai. Modernity at Large: Cultural Dimensions of Globalization, Minneapolis, London: U of Minnesota P, 1996, 27-65. 
Diana Fuss. Identification Papers, New York and London: Routledge, 1995, 1-56.
Julia Kristeva. 1980. Powers of Horror, New York: Columbia UP, 1982, 1-55. 
Arnold Krupat. The Voice in the Margin, Berkeley: U of California P, 1989, 96-131, 202-32.
Lisa Lowe. Immigrant Acts: On Asian American Cultural Politics, Durham: Duke UP, 1996, 1-36. 
José David Saldívar. Border Matters, Berkeley: U of California P, 1997, 1-35.
DOPUNSKA: 
Judith Butler. The Psychic Life of Power: Theories in Subjection, Stanford, Cal.: Stanford UP, 1997, 1-30, 132-50.
Madhu Dubey. Black Women Novelists and the Nationalist Aesthetic, Bloomington and Indianapolis: Indiana UP, 1994.

dr. sc. Sonja Bašić, prof. emer.
Naziv predmeta: Američka kultura i književnost
Naziv kolegija: Angloamerički modernizam: poezija i proza
ECTS-bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar
Status: Izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: u pripremi
Cilj: Kolegij stavlja naglasak na angažiran rad studenata u susretu s književnim tekstom kako bi studenti ovladali vještinama i metodologijom analize književnih tekstova. Jedan od važnih ciljeva ovog kolegija je i vježbanje sposobnosti studenata za pismenu analizu književnih tekstova.
Popis literature: u pripremi

dr. sc. Ivan MATKOVIĆ, doc.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američko društvo
ECTS bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Pismeni ispit.
Sadržaj: Sadržaj kolegija interdisciplinarno je koncipiran kronološki pregled američke političke, društvene i kulturne povijesti od naseljavanja kontinenta do današnjih dana, koji polazi od pretpostavke da su dominantne kulturološke odrednice uvjetovane povijesnim razvojem.
Cilj: Osnovni cilj kolegija je znanstveno izučavanje SAD-a kao kompleksnog sociokulturnog fenomena, tj. upoznavanje studenata s najvažnijim vidovima američke političke, društvene i kulturne povijesti. Drugi cilj je stjecanje stručnog znanja koje bi trebalo poslužiti kao komplementaran i nužan kontekst za razumijevanje američke književnosti. Jedan od posrednih ciljeva jest i usvajanje specifične američke terminologije, tj. usvajanje tzv. “kulturalne pismenosti”.
Popis literature:
OBVEZATNA 
Norton, Katzman i dr. A People and a Nation (6th edition), Houghton Mifflin, Boston, 2001.
DOPUNSKA
Luther S. Luedtke, ur., Making America: The Society and Culture of the U.S., USIA 1988.
Sellers, May, Mc Miller, Povijest SAD, Barbat, Zagreb, 1996.
Bill Bryson, Made in America, Minerva, London 1995.

2.  SMJER LINGVISTIKA

CILJEVI DIPLOMSKOGA STUDIJA:
Cilj je diplomskoga studija anglistike s posebnim osvrtom na lingvistiku opskrbiti studente znanjima i vještinama s područja engleskoga jezika i lingvistike koja će ih kvalificirati za poslove višega stupnja složenosti, na mjestima gdje je potrebna viša razina jezične i lingvističke kompetencije, kao i osviješten i usustavljen kritički pristup jezičnim pojavnostima.
Područja mogućeg zaposlenja uključuju rad u medijima, izdavačkim institucijama, diplomatskim predstavništvima i svim ostalim institucijama u kojima postoji potreba za djelatnicima s visokim stupnjem poznavanja engleskoga jezika. Studij je dakako i preduvjet za nastavak studija u okviru doktorskoga programa kako lingvistike, tako i drugih disciplina.

HODOGRAM DIPLOMSKOGA STUDIJA:

Studenti mogu birati između jednopredmetnog i dvopredmetnog studija. 

TRAJANJE DIPLOMSKOG STUDIJA, SMJEROVI I AKADEMSKI NAZIVI:

Uvjet za upis u studij je završen preddiplomski A studij anglistike te drugi uvjeti koje propiše Fakulteti ili Odsjek. Diplomski studij anglistike s posebnim osvrtom na lingvistiku odvija se kroz četiri semestra.  Nakon što stekne 60 ECTS bodova (dvopredmetni) ili 90 ECTS bodova (jednopredmetni), napiše rad i zadovolji druge eventualne uvjete koje propiše Odsjek ili Fakultet, student/ica stječe naziv magistra/magistar anglistike, smjer lingvistika.

DIPLOMSKI STUDIJ ANGLISTIKE, SMJER LINGVISTIKA

JEDNOPREDMETNI STUDIJ

VII. semestar
Uvod u pisanje znanstvenih tekstova		4 sata vježbi		5 ECTS bodova
Kognitivna lingvistika				4 sata predavanja	5 ECTS bodova
Povijest engleskoga jezika 			4 sata predavanja	5 ECTS bodova
Izborni kolegij iz ponude Katedre za književnost			6 ECTS bodova
Izborni kolegij iz ponude Odsjeka, Fakulteta ili Sveučilišta		5 ECTS bodova

VIII. semestar
Suvremeni engleski jezik IV			4 sata vježbi		5 ECTS bodova
Leksikologija i leksikografija 	2 sata predavanja i 2 sata seminara	5 ECTS bodova
Lingvistički seminari: 				2 sata seminara 		5 ECTS bodova
Semantika
Sintaksa					
Akcenti engleskoga jezika			
Analiza teksta – jezik komunikacijskih tehnologija		

Student bira 2 seminara iz gore navedene ponude.

IX. semestar
Izborni kolegiji: 	Engleski širom svijeta	4 sata predavanja	5 ECTS bodova
			Sociolingvistika 				5 ECTS bodova
			Korpusna lingvistika				5 ECTS bodova
Psiholingvistika 				5 ECTS bodova
 			Pragmalingvistika				5 ECTS bodova

Student bira tri od gore navedenih kolegija.
Izborni kolegij iz ponude Katedre za književnost			6 ECTS bodova
Izborni kolegij iz ponude Fakulteta					5 ECTS bodova
X. semestar
Izborni kolegij iz ponude Odsjeka					5 ECTS bodova
Magistarski rad								15 ECTS bodova

Razliku do 120 bodova koje jednopredmetni studenti moraju prikupiti za magistarsku diplomu, studenti mogu podmiriti upisivanjem izbornih kolegija iz ponude Odsjeka, Fakulteta i Sveučilišta

DIPLOMSKI STUDIJ ANGLISTIKE, SMJER LINGVISTIKA

DVOPREDMETNI STUDIJ

VII. semestar
Uvod u pisanje znanstvenih tekstova		4 sata vježbi		5 ECTS bodova
Kolegij obvezatan za dvopredmetne studente.

Kognitivna lingvistika			4 sata predavanja	5 ECTS bodova
ili
Povijest engleskoga jezika 			4 sata predavanja	5 ECTS bodova

Izborni kolegij iz ponude Odsjeka, 					5 ECTS bodova
Fakulteta ili Sveučilišta 		
ili
Izborni kolegij iz ponude Katedre za književnost			6 ECTS bodova

VIII. semestar
Suvremeni engleski jezik IV			4 sata vježbi		5 ECTS bodova
Kolegij obvezatan za dvopredmetnu lingvistiku.

Leksikologija i leksikografija 	2 sata predavanja i 2 sata seminara	5 ECTS bodova

Lingvistički seminari: 			2 sata seminara 			5 ECTS bodova
Semantika
Sintaksa		
Akcenti engleskoga jezika			
Analiza teksta – jezik komunikacijskih tehnologija		
Student bira jedan seminar iz gore navedene ponude.

IX. semestar
Izborni kolegiji: 				4 sata predavanja	5 ECTS bodova
Engleski širom svijeta	
			Sociolingvistika 				
			Korpusna lingvistika				
Psiholingvistika 				
Pragmalingvistika	
Student bira dva od navedenih kolegija.

Izborni kolegij iz ponude Katedre za književnost			6 ECTS bodova

X. semestar
Magistarski rad								15 ECTS bodova

.

POPIS KOLEGIJA:

1.	JEZIČNE VJEŽBE
2.	TEMELJNI LINGVISTIČKI KOLEGIJI
3.	JEZIČNI SEMINARI
4.	IZBORNI KOLEGIJI

1. JEZIČNE VJEŽBE

Naziv kolegija: 		Uvod u pisanje znanstvenih tekstova
Nositelj kolegija: 		
Nastavnici:	mr. sc. Alex Hoyt – 1 grupa, mr. sc. Lovorka Zergollern-Miletić – 1 grupa 
ECTS-bodovi: 			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar: 			VII. (zimski)
Status: 			izborni 
Oblik nastave: 		4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: 				položeni ispiti prvih triju godina
Ispit: 				pismeni
Sadržaj: 	Kolegij uključuje proučavanje osobitosti akademskog diskursa te pisanje stručnih i znanstvenih tekstova na engleskom jeziku. Studenti će naučiti temeljna načela pisanja tekstova, uključujući odabir teme, prikupljanje podataka, citiranje, skiciranje i revidiranje teksta, pisanje bilježaka i bibliografije. Kolegij je namijenjen prvenstveno studentima lingvističkog i književnog smjera anglistike, ali ga mogu upisivati i drugi.
Cilj: 	Cilj je kolegija osposobiti studente za pisanje stručnih i znanstvenih tekstova u skladu s normama akademskog diskursa suvremenog engleskog jezika.
Obvezatna literatura:	Walker, Melissa (1997), Writing Research Papers: a Norton Guide (Fourth Edition). W W Norton.
Walker, Janice i Ruszkiewicz, John (2000), Writing@online.edu (First Edition). London: Longman.

Naziv kolegija: 		Suvremeni engleski jezik IV
Nositelj kolegija:	
Nastavnici:	mr. sc. Vesna Beli – 2 grupe
ECTS-bodovi: 	5 bodova
Jezik: 	engleski
Semestar: 			VIII. (ljetni)
Status: 			 izborni
Oblik nastave: 		4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: 				položeni ispiti prvih triju godina
Ispit: 				pismeni i usmeni
Sadržaj: 	U ovome kolegiju, koji je namijenjen studentima književnog, lingvističkog i nastavnog smjera anglistike, studenti će kroz rad na projektima usavršavati svoju jezičnu kompetenciju u pismenom i usmenom izražavanju. Projekti će obuhvaćati prikupljanje podataka, pisanje referata i usmenu prezentaciju. Studenti će primijeniti i nadograditi znanja i vještine stečene na prethodnim kolegijima, osobito Analiza engleskih tekstova, Društva i kulture engleskoga govornoga područja, te Uvod u pisanje znanstvenih tekstova.
Cilj: 	Cilj je ovoga kolegija da studentima pomogne dosegnuti i/ili zadržati visoku razinu jezične kompetencije, sličnu onoj humanistički obrazovanoga izvornoga govornika engleskoga jezika, koja im je potrebna kako bi se mogli ozbiljno baviti književnošću ili lingvistikom, ili pak poučavati engleski jezik.
Literatura:			Ovisi o zadanim temama. 

2. TEMELJNI LINGVISTIČKI KOLEGIJI

Naziv kolegija: 		Kognitivna lingvistika
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VII. (zimski)
Status:	Obvezatni kolegij za jednopredmetne studente 
lingvističkoga smjera, izborni za ostale smjerove
Oblik nastave:			4 sata predavanja
Uvjeti:				Položen ispit iz Sintakse i Semantike engleskoga jezika
Ispit:		Pismeni 
Sadržaj:	Kolegij se uvodi kraćim prikazom Američke lingvistike, tj. doprinosima Boasa, Sapira, Bloomfielda i Whorfa, odnosno točnije prikazom njihovih viđenja odnosa jezika, kulture i mišljenja. Tragom te tradicije uvode se temeljne postavke kognitivne lingvistike s posebnim težištem na pojmovima prototipa i kategorije. Nadalje, obrađuju se osnovne postavke kognitivne gramatike, termini poput sheme i domene, i posebna se pažnja posvećuje usporedbi strukturalističkih, transformaciono-generativnih i kognitivno gramatičkih pristupa gramatičkim pojavnostima. Gore navedene teorijske postavke analiziraju se na primjerima iz engleskoga i hrvatskoga jezika. 
Cilj:	Cilj je ovoga kolegija upoznati studente s osnovnim postavkama kognitivne lingvistike, točnije kognitivne semantike i kognitivne gramatike. 
Obvezatna literatura: 		
Croft. W. i Cruse, Alen, D. (2004), Cognitive Linguistics. Cambridge 
University Press
Dirven, R. i Verspoor, M. (1998), Cognitive Exploration of Language and Linguistics. John Benjamins Publishing Company.
Dopunska literatura 	
Lakoff, G. (1987), Women, Fire and Dangerous Things, What Categories Reveal about the Mind. Chicago and London: The University of Chicago Press
Langacker, R. W. (1987), Foundations of Cognitive Grammar: Theoretical Prerequisites, Volume I. Stanford University Press

Naziv kolegija: 		Povijest engleskoga jezika
Nositelj kolegija:		prof. dr. Dora Maček
Nastavnik: 			Vlatko Broz, asistent
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VII. (zimski)
Status:				Obvezatni za jednopredmetne, a izborni za dvopredmetne
Oblik nastave:			4 sata predavanja
Uvjeti:				--
Ispit:		Pismeni 
Sadržaj:	Kolegij daje pregled društvenih zbivanja i njihovu suigru s jezičnom praksom, od naseljavanja Britanskih otoka do danas, te pregledom najvažnijih čimbenika koji potiču promjene odnosno onih koji ih zaustavljaju.
Cilj:	Stjecanje uvida u razvoj engleskog jezika i njegove osobine u odnosu na društvo i njegov razvoj. Općeobrazovni predmet za angliste.
Obvezatna literatura:
Baugh, Albert C. and Cable, Thomas (2002), A History of the English Language. Fifth Edition. Routledge. London.
Barber, Charles (1993), The English Language. A Historical Introduction. Cambridge University Press. Cambridge
Crystal, David. (1995), The Cambridge Encyclopaedia of the English Language, Cambridge University Press. Cambridge. (Chapters 2 – 7)
Dopunska literatura:
The Cambridge History of the English Language. Volumes I - III. Cambridge University Press. Cambridge.
Crystal, David. (2004), The Stories of English. Allen Lane, Penguin. London
Fennell, Barbara. (2001), A History of English, A Sociolinguistic Approach. Blackwell Publishing. Cornwall.
Freeborn, Dennis. (1998), From Old English to Standard English. Second Edition. Palgrave. Handmills
Görlach, Manfred. (1994), The Linguistic History of English. Palgrave Macmillan. 
Görlach, Manfred. (1991), Introduction to Early Modern English. Cambridge University Press. Cambridge.
Hogg, Richard. (2002), An Introduction to Old English. Edinburgh University Press. Edinburgh
Horobin, Simon i Smith, Jeremy (2002), An Introduction to Middle English. Edinburgh University Press. Edinburgh.
Millward, C.M. (1996), A Biography of the English Language. Boston: Holt, Rinehart and Winston, Inc. 
Pyles, Thomas i Algeo, John. (1993), The Origins and Development of the English Language. Fourth Edition. Ted Buchholz. Boston.

Naziv kolegija: 		Leksikologija i leksikografija
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			Jelena Parizoska, asistent; Vlatko Broz, asistent
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VIII. (ljetni)
Status:				obvezatni
Oblik nastave:			2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:				--
Ispit:		Pismeni 
Sadržaj:	Ovaj kolegij predstavlja studentima temeljne teoretske koncepte iz leksikologije i njihove primjene u leksikografiji. Proučava se leksički sustav jezika promatrajući riječ kao temeljnu jedinicu vokabulara nekog jezika i njezin odnos prema ostalim jedinicama. 
Osobita pažnja poklanja se istraživanju frazeoloških jedinica engleskoga jezika i to kontrastivno s hrvatskim jezikom. Propituju se različiti stupnjevi metaforičnosti engleskoga jezika koji obuhvaćaju kolokacije, klišeje, idiome, frazne glagole i poslovice, s obzirom da suvremene teorije u središte stavljaju metaforu kao glavnu motivirajuću snagu takvih izraza. Metafore su organizirane po tematskim načelima (emocije, posao, vrijeme itd) ili po njihovoj konceptualnoj komponenti (riječi koje označavaju životinje, dijelove tijela, odjeću, hranu i sl.).
Najrazličitiji tipovi semantičkih i sintaktičkih zadataka uključeni u seminar, kao i zadaci vezani uz organizaciju rječničke natuknice.
Cilj:	Proučavajući uporabu, učestalost i osnovne funkcije idioma i fiksnih izraza u različitim tipovima engleskih tekstova ili odabranim primjerima iz Britanskog nacionalnog korpusa, studenti imaju prilike naučiti vrlo velik broj leksikoloških jedinica (idioma, fraznih glagola, kolokacija i ostalih fiksnih izraza). Posebni osvrt poklanja se problemima prevođenja frazeoloških jedinica.
Jedan od glavnih ciljeva kolegija jest razumijevanje teoretskih postavki na kojima počiva izrada i upotreba rječnika te upoznati studente s različitim tipovima i vrstama rječnika.
Obvezatna literatura:
Coleman, Julie and Kay, Christian J., editors, (1998), Lexicology, Semantics and Lexicography. John Benjamins Publishing Company, Amsterdam/Philadelphia
Lakoff, G. and Johnson, M. (1980), Metaphors We Live By. The University of Chicago Press, Chicago and London
Dopunska literatura:
Cowie, A.P. (2001), Phraseology: Theory, Analysis and Applications, OUP
Cruse, D.A. (1986) ‘The syntagmatic delimitation of lexical units’. In: Lexical Semantics. London: Cambridge University Press.
Fernando, C. (1996) Idioms and Idiomaticity. Oxford: Oxford University Press.
Gläser , Rosemarie. (1986), Phraseologie der englischen Sprache, Tübingen: Niemeyer
Horn, G.M. (2003) ‘Idioms, metaphors and syntactic mobility’. Journal of Linguistics 39, 245-273.
Lakoff, G. (1987) Women, Fire and Dangerous Things, Chicago and London:  The University of Chicago Press, 
Mackin, R.  (1978),  ‘On Collocations: “words shall be known by the company they keep”’. In P. Strevens (ed.) In Honour of A. S. Hornby. Oxford: Oxford University Press.
Maèek, D. (1992-1993), ‘Neka pitanja o definiciji idiomatskih fraza’. Filologija 20-21, 263-276.
McMordie, W. (1972), English Idioms and How To Use Them, Oxford: OUP 
Menac, A. (1978), ‘Neka pitanja u vezi s klasifikacijom frazeologije’. Filologija 8, 219-226.
Moon, Rosamund. (1998), Fixed Expressions and Idioms in English, Oxford: Clarendon Press

3. JEZIČNI SEMINARI

Naziv kolegija: 		Jezični seminar iz sintakse
Nositelj kolegija: 		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr.sc. Irena Zovko Dinković, viši asistent
ECTS-bodovi: 			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar: 			VIII. (ljetni)
Status: 			izborni
Oblik nastave: 		2 sata seminara
Uvjeti: 				položen ispit iz Semantike i Sintakse engleskoga jezika
Ispit: 				nema
Sadržaj: 	Na seminaru se obrađuju kodirajuća (uglavnom morfološka) i sintaktička svojstva gramatičkih relacija na primjerima iz najrazličitijih jezika. Od svojstava koja kodiraju sintaktičke relacije u rečenici obrađuju se ona najbitnija poput padežnog označavanja, slaganja s glagolom te položaja elemenata u rečenici, odnosno reda riječi. Sintaktička svojstva uključuju niz konstrukcija u kojima se pojavljuju određene sintaktičke relacije poput subjekta ili direktnog objekta kao npr. imperativne konstrukcije, refleksivne konstrukcije, odnosne rečenice, upitne rečenice ili rečenice s izmještenim sastavnicama. Odnosi u rečenici promatraju se u okviru pristupa koji semantiku stavlja u središte sintaktičke analize te se detaljno obrađuju i različiti semantički odnosi u rečenicama kao i semantičke uloge glagolskih argumenata. Osim jednostavnih obrađuju se i odnosi u složenim rečenicama, a daje se prikaz ne samo tzv. nominativno-akuzativnih jezičnih sustava, već i ergativnih te onih koji stoje razmeđi ili tvore zaseban sustav. Studenti rješavaju deset do petnaest zadataka u kojima analizirajući određeni broj rečenica nekog jezika nastoje utvrditi i opisati kodirajuća i sintaktička svojstva tog jezika, kao i semantičke odnose koji se nalaze u podlozi sintaktičke analize.
Cilj: 	Kritičko preispitivanje uvriježenih stavova o jeziku koji su utemeljeni na vlastitom kulturološko-jezičnom iskustvu te omogućavanje novog i drukčijeg pogleda na sintaktičko-semantičku analizu raznih pojavnosti u jeziku.
Obvezatna literatura: 
		Dixon, R. M. W. (1979), ‘Ergativity’, Language 55:59-138 
	Hopper, Paul J. i Sandra A. Thompson, (1980) ‘Transitivity    in Grammar and Discourse’, Language 56:251-299, Linguistic Society of America
Van Valin, Robert D., Jr. i Randy J. LaPolla, (1997), Syntax: structure, meaning and function, Cambridge: Cambridge University Press	
Dopunska literatura:
		Dik, Simon C. (1989), The Theory of Functional Grammar, Part I: the Structure of the Clause, Dordrecht: Foris Publications
	Fillmore, Charles J. (1968), ‘The Case for Case’, u Universals in Linguistic Theory, uredili E. Bach i R. T. Harms, New York, str. 1-88
	Fillmore, Charles J. (1977), 'The case for case reopened', u Syntax and Semantics, vol. VIII: Grammatical relations, uredili Peter Cole i Jerrold Sadock, New York: Academic Press
	Levin, Beth (1993), English Verb Classes and Alternations, Chicago and London: Chicago University Press

Naziv kolegija: 		Seminar iz semantike
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr. sc. Nina Tuđman Vuković, viši asistent
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VIII. (zimski)
Status:				izborni
Oblik nastave:			2 sata seminara 
Uvjeti:				Položen ispit iz Semantike engleskog jezika
Ispit:		nema 
Sadržaj:	Naglasak kolegija jest na praktičnome radu, temeljenom na znanju iz semantike engleskoga jezika stečenom na prethodnim godinama studija. Razmatrat će se različiti tipovi analize značenja, temeljeni na strukturalističkim teorijama, ali i kognitivno-funkcionalnim pristupima. Kolegij će se baviti analizom značenjskih odnosa poput sinonimije i polisemije, pristupima semantičkoj analizi poput komponencijalne analize i teorije semantičkih polja, te problematikom rječničkih definicija. Osim značenja na razini pojedinačnih leksema, obrađivat će se i „semantika sintaktičkih konstrukcija“.
Cilj:	Cilj kolegija jest upoznati studente s različitim vrstama značenjske analize. Od studenata se očekuje da nauče formulirati vlastite semantičke opise na temelju zadanih teorijskih pristupa, te da razviju sposobnost kritičkoga odnosa prema pojedinim metodama semantičke analize.
Obvezatna literatura: 		Odabrana poglavlja iz:
Cruse, D.A. 1986. Lexical Semantics. Cambridge: Cambridge University Press.
Dopunska literatura: 
Cruse, D.A. i W. Croft. (2004), Cognitive Linguistics. Cambridge: Cambridge University Press.
Dirven, R. i M. H. Verspoor. (2004), Cognitive Exploration of Language and Linguistics (Cognitive Linguistics in Practice) 2nd edition. Amsterdam: John Benjamins Publishing Co.
Lehrer, A. (1974), Semantic Fields and Lexical Structure. Amsterdam/London: North-Holland Publishing Company.
Lyons, J. (1977), Semantics. Cambridge: Cambridge University Press.
Nida, E. A. (1975), Componential Analysis of Meaning. The Hague: Mouton Publishers.

Naziv kolegija: 		Akcenti engleskoga jezika
Nositelj kolegija:		dr.sc. Višnja Josipović, izv. prof.
Nastavnik: 			dr.sc. Višnja Josipović, izv. prof.
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VIII. (ljetni)
Status:				izborni
Oblik nastave:			2 sata seminara 
Uvjeti:	Za pohađanje ovog kolegija nema posebnih uvjeta, osim što student mora biti regularno upisan u dotični semestar.
Ispit:		Nema.
Obveze studenata: 	Svaki student obvezan je samostalno, u paru s drugim studentom ili u grupi od troje studenata jednom u tijeku trajanja kolegija u dogovorenom terminu prezentirati jednu od relevantnih tema prema vlastitom izboru. Pored obvezne literature, koja služi kao polazište, studenti trebaju i sami prirediti adekvatne auditivne materijale (snimke iz najrazličitijih medija, videokazete i sl.) koji ilustriraju određene pojave koje se obrađuju u prezentaciji. Studenti su također obvezni redovito pohađati kolegij i prisustvovati izlaganjima drugih te aktivno sudjelovati u nastavi.
Sadržaj:	Na početku kolegija uvode se pojmovi dijalekta, akcenta, referentnih akcenata, standardnih i substandardnih varijanti. Kao referentni akcenti engleskog jezika uvode se i definiraju izgovorne varijante Received Pronunciation i General American. Zatim se putem studentskih prezentacija o relevantnim temama po vlastitom izboru i na osnovu samostalno prikupljenih materijala, obrađuju pojedine varijante engleskog jezika: pojedini južnoengleski i sjevernoengleski akcenti (uz ukazivanje na sustavnu razliku između lingvističkog juga i lingvističkog sjevera Engleske); velški, škotski i irski engleski; pojedine varijante američkog engleskog, s posebnim osvrtom na razliku između sjevernih i južnjačkih narječja; kanadski, australski, novozelandski, indijski engleski te engleski Dalekog istoka.
Cilj:	Ovim seminarom želi se kod studenata razviti senzibilitet za varijabilnost u engleskom izgovoru, kao i u izgovoru općenito. Studenti uče izvorni engleski diskurs slušati selektivno, obračajući pozornost na regionalnu i sociolingvističku varijabilnost na fonološko-fonetskoj, segmentalnoj i suprasegmentalnoj razini. Po završetku kolegija očekuje se da studenti znaju takve pojave prepoznati i stručno opisati.
Obvezatna literatura: 		
Wells, J.C. (1982), Accents of English, Vol.s I, II, III. Cambridge: CUP.
Pullum, G.K. & W. A: Ladusaw (1996), Phonetic Symbol Guide. The University of Chicago Press (referentna literatura)
Dopunska literatura: 		Dopunska literatura je individualna, u skladu s izabranom temom.

Naziv kolegija: 		Analiza teksta – jezik komunikacijskih tehnologija
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VIII. (ljetni)
Status:				Izborni
Oblik nastave:			2 sata seminara
Uvjeti:				Položeni ispiti iz svih temeljnih lingvističkih disciplina
Ispit:		nema 
Obaveze studenata: 	Studenti pojedinačno ili u manjim skupinama moraju izraditi seminarski rad duljine oko 20 stranica. 
Sadržaj:	Početak rada u ovome seminaru posvećen je upoznavanju studenata s različitim pojavnostima nadrečenične razine, odnosno teksta. Obrađuju se elementi koji djeluju na temeljne odlike teksta, poglavito one ekstra-tekstualne kao što su primjerice kontekst situacije, kontekst kulture, Griceove maksime, pošiljatelj, primatelj itd, te intra-tekstualni elementi, točnije sve ono što potpada pod pojam kohezija teksta. Potom se analiziraju tekstovi koje nalazimo u komunikacijskim tehnologijama s ciljem da se vidi u kojoj mjeri tradicionalna analiza teksta može objasniti pojavnosti novih načina komunikacije. Pritom se uspoređuju 'govoreni' i 'pisani' tekstovi kako bi se istakle različitosti koje nalazimo u jeziku komunikacijskih tehnologija. Primjeri se obrađuju na engleskome i hrvatskome jeziku kako bi se uočile i kulturološke različitosti. 
Cilj:	Cilj je ovoga seminara studente upoznati s temeljnim pojmovima analize teksta, tj. nadrečenične razine. Teorijska znanja primjenjuju se na specifičnostima tekstova koje nalazimo u komunikacijskim tehnologijama. Analizom tih tekstova dolazi se do uvida kako se stvaraju nova komunikacijska pravila i rituali. 
Obavezatna literatura:
Brown, G. i Yule, G. (1983), Discourse Analysis. Cambridge University Press. 
Crystal, D. (2000), Language and the Internet. Cambridge University Press.
Levinson, Stephen C. (1983), Pragmatics. Cambridge University Press
Dopunska literatura: 	
Searle, John R. (1969), Speech Acts – An Essay in the Philosophy of Language, Cambridge University Press
Austin, J. L. (1962), How to do Things with Words, Oxford University Press

Naziv kolegija: 		Analiza teksta – jezik komunikacijskih tehnologija 
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			VIII. (ljetni)
Status:				izborni
Oblik nastave:			2 sata seminara
Uvjeti:				--
Ispit:	studenti nakon odslušanog seminara pišu seminarski rad na temelju vlastitog istraživanja i analize
Sadržaj:	Seminar pruža uvid u glavne pristupe analizi diskursa i njihovu primjenu na stvarne tekstove. Osobita pažnja posvećuje se govorenom jeziku, kao i određenim jezičnim pitanjima poput spolnih razlika, oblika obraćanja, itd. Teorijski okvir i praktični pristupi unutar kojih se seminar odvija uključuju teoriju govornih činova, interakcijsku sociolingvistiku, analizu razgovora i drugo.
Cilj:	Osnovni je cilj kolegija razviti kod studenata osviještenost o diskursu kao jezičnoj pojavnosti i o problemima koji se pojavljuju pri analizi diskursa. Studenti se također upoznaju s osnovnim tehnikama pisanja lingvističkog istraživačkog rada.
Obvezatna literatura: 
Austin, J.L. (1976), How To Do Things With Words, Oxford: Oxford University Press
Eggins, Suzanne i Diana Slade (1997), Analysing Casual Conversation, Continuum International Publishing Group
Searle, John R. (1969), Speech Acts, Cambridge: Cambridge Unversity Press
Dopunska literatura:
Hymes, D. (1964), Language in Culture and Society: A Reader in Linguistics and Anthropology, Harper & Row

4. IZBORNI KOLEGIJI

Naziv kolegija: 		Engleski širom svijeta
Nositelj kolegija:		prof. dr. Dora Maček
Nastavnik: 			prof. dr. Dora Maček; dr. sc. Višnja Josipović, izv. prof.
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			IX. (zimski)
Status:				izborni
Oblik nastave:			4 sata predavanja
Uvjeti:				--
Ispit:		Pismeni 
Sadržaj:	Kolegij opisuje varijetete engleskog jezika, nove standarde i najvažnije nestandardne oblike. Prikazuje širenje engleskog jezika na kontinente izvan Europe, obrađuje takve teme kao što su prestižni i stigmatizirani varijeteti, uobičajene procese u govorenom jeziku, posebni rječnik i sl. Opisuju se i kreolski jezici na engleskoj osnovi, te uporaba engleskog jezika kao drugog u zemljama poput Indije.
Cilj:	Upoznavanje s živim jezikom kakav se govori na svim kontinentima,  kao s razlikama u standardu.
Obvezatna literatura: 		
Trudgill, Peter & Hannah, Jean (1994), International English: a Guide to Varieties of Standard English, London, Arnold
Wells, J.C. (1982), Accents of English, 2 & 3, Cambridge University Press
Marckwardt, Albert H. (revised by J: dillard) (1998), American English,Oxford University Press
Dopunska literatura: 
Burchfield, Robert ur. (1994), English in Britain and Overseas, u The Cambrdige History of English, vol. V, Cambridge University Press
Cheshire, J. (1991), English Around the Word: Sociolinguistic Perspectives,Cambridge University Press
Crystal, David (1995), The Cambrdige Encyclopedia of the English Language,Cambridge University Press
Dillard, J.L (1992), A History of American English, Longman
Hughes, Arthur & Trudgill, Peter (1996) English Accents and Dialects, London, Arnold
Milroy, James & Milroy, Lesley (1992), Real English. The Grammar of dialect in the British Isles. Longman
Todd, Loretto (1974), Pidgins and Creoles, Routledge
Trudgill, Peter & Chambers, J.K. (1991) Dialects of English, Studies in Grammatical Variation,Longman
Turner, G.W. (1965), The English Language of Australia and New Zealand, Longman

Naziv kolegija: 		Sociolingvistika
Nositelj kolegija:		dr. sc. Damir Kalogjera, profesor emeritus
Nastavnik: 			Marina Grubišić, asistent
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			I. (zimski)
Status:				izborni
Oblik nastave:			4 sata predavanja
Uvjeti:				--
Ispit:		Pismeni 
Sadržaj:	Sociolingvistika je interdisciplinarni oblik lingvističkih istraživanja koja teže boljem razumijevanju naravi jezika kao i boljem razumijevanju odnosa jezika i društva ispitujući jezik u društvenom kontekstu.
Sociolingvistika se koristi spoznajama antropologije, dijalektologije, analize diskursa, geolingvistike, jezika u kontaktu, socijalne psihologije jezika i sociologije jezika.
Cilj:	Dok su u većini kolegija studenti upućeni na standardni jezik, sociolingvistika im pruža mogućnost da se upoznaju s društvenom i političkom funkcijom varijeteta engleskoga jezika, što je korisno u komunikaciji i u interpretaciji tekstova.
Obvezatna literatura: 
Wardaugh, Ronald   An Introduction to Sociolinguistics, Blackwell (IV izd.)
Trudgill, Peter    Sociolinguistics, Language and Society, Penguin (IV.izd.)
Dopunska literatura:
Hudson, Richard    Sociolinguistics  Cambridge University Press(2.izd.)
Romaine, Suzanne   An Introduction to Sociolinguistics, Oxford Univ.Press (II izd.)

Naziv kolegija: 		Korpusna lingvistika
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr. sc. Nina Tuđman Vuković, viši asistent
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			IX. (zimski)
Status:				izborni
Oblik nastave:			4 sata predavanja
Uvjeti:	Položeni ispiti iz Semantike engleskog jezika i Sintakse engleskog jezika
Ispit:		Pismeni 
Sadržaj:	Kolegij uvodi studente u načela izrade i analize računalnih korpusa. Daje se pregled glavnih korpusnih metodologija koje se koriste u lingvističkim istraživanjima, a posebice njihovih primjena u leksičkoj semantici, leksikografiji i poučavanju engleskoga kao stranoga jezika. Teme koje se obrađuju obuhvaćaju ključne pojmove vezane uz izradu korpusa, primjenu korpusa u lingvistici, upotrebu softvera za generiranje konkordancija, kao i tumačenje konkordancijskih redaka u lingvističkim istraživanjima, s posebnim naglaskom na korpuse engleskoga jezika, poput Britanskoga nacionalnog korpusa. Svaku temu prati praktični rad, kojim studenti stječu vlastiti uvid i iskustvo u radu s računalnim korpusima.

Cilj:	Cilj kolegija jest upoznati studente s računalnim korpusima i metodologijom njihove primjene u lingvistici. Od studenata se očekuje da izrade vlastito lingvističko istraživanje na jednome od korpusa engleskoga jezika.
Obvezatna literatura: 
McEnery, T. i A. Wilson. (1996), Corpus Linguistics. Edinburgh: Edinburgh University Press.
Dopunska literatura:
Biber, D., S. Conrad i R. Reppen. (1998), Corpus Linguistics: Investigating Language Structure and Use, Cambridge: Cambridge University Press.
Kennedy, G. (1998), An Introduction to Corpus Linguistics. London & New York: Longman.
Sinclair, J. (1991), Corpus, Concordance, Collocation. Oxford: Oxford University Press.

Naziv kolegija: 		Psiholingvistika
Nositelj kolegija:		dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: 			dr. sc. Irena Zovko Dinković, viši asistent; Anđel Starčević, asistent
ECTS-bodovi:			5 bodova
Jezik: 				engleski
Semestar:			IX. (zimski)
Status:				izborni
Oblik nastave:			4 sata predavanja
Uvjeti:		Položen ispit iz Kognitivne lingvistike
Ispit:		Pismeni
Sadržaj:	Kolegij daje pregled temeljnih psiholingvističkih pitanja. Obrađuju se  teorije o podrijetlu i razvoju jezika, različiti načini analize procesa usvajanja, razumijevanja i proizvodnje jezika te govornih poremećaja. Kod studenata se nastoji pobuditi kritički duh u promišljanju različitih pogleda na teme poput urođene jezične sposobnosti, univerzalne gramatike, “pravila” u jeziku i kognitivnih procesa koji sudjeluju u jezičnoj aktivnosti.
Cilj:	Cilj je kolegija uvesti studente u složenosti psiholingvističkih pitanja, dati uvid u različite poglede na tematiku te osposobiti za analitički pristup pojedinim problemima.
Obvezatna literatura:	
				Aitchison, J. (1989), The Articulate Mammal. Routledge 
				Pinker S. (1995), The Language Instinct. Penguin
Scovel, T. (1998), Psycholinguistics. Oxford University Press  
Dopunska literatura:
Aitchison, J. (2000) The Seeds of Speech. Language Origin and Evolution. Cambridge University Press 
Hoff-Ginsberg, E. (1997), Language Development. Brooks/Cole Publishing Company

Naziv kolegija:			Pragmalingvistika 
Nositelj kolegija : 		dr.sc. Višnja Josipović, izv.prof.
Nastavnici: 			Mateusz-Milan Stanojević, asistent; Marija Kraljević, asistent
ECTS bodovi:   		5	
Jezik:   			engleski
Trajanje:  			IX. (zimski)
Status:				izborni
Oblik nastave:			 4 sata predavanja 
Uvjeti:  		Položen ispiti iz Semantike engleskog jezika
Ispit: 		pismeni zadaci tijekom godine
Sadržaj:  	Ovaj dio kolegija obuhvaća pragmalingvističke sadržaje, problematizirajući prije svega komunikacijsko djelovanje jezikom, različite oblike komunikacijske interakcije, govorne činove, funkcije teksta, deiksu, te odnos pragmatike, semantike i sintakse. Kod pojedinih tema obrađuju se novija istraživanja vezana uz opisanu problematiku. Naglasak je na sudjelovanju studenata i pronalaženju svakodnevnih primjera obrađenih pojava.
Cilj:  	Cilj je ovoga kolegija omogućiti studentima da savladaju osnovne pojmove pragmalingvistike na teorijskoj i praktičnoj razini. Po završetku ovog kolegija studenti će moći samostalno čitati pragmalingvističke tekstove, naučit će temeljne vještine postavljanja pragmalingvističkih istraživanja, te će moći neformalno zamjećivati pragmalingvističke fenomene u svakodnevnoj komunikaciji, što im može poslužiti kao polazište za osvješćivanje vlastitih komunikacijskih vještina.
Obvezatna literatura: 		
Huang, Yan. 2007. Pragmatics. Oxford, New York: Oxford University Press.
Davis, S. (1991) Pragmatics, A Reader, Oxford.

Dopunska literatura:
Austin, J.L. (1962) How to Do Things with Words, Cambridge, Massachusetts
Levinson, Stephen C. 1983. Pragmatics. Cambridge, New York, Melbourne: Cambridge University Press. 
Ivanetić, N. (1994) Govorni činovi, Zavod za lingvistiku, Zagreb
Searle, J.R. (1969) Speech Acts. An Essay in the Philosophy of Language, Cambridge

3.  SMJER PREVODITELJSTVO

TRAJANJE DIPLOMSKOG STUDIJA, SMJEROVI I AKADEMSKI NAZIVI:
Diplomski studij anglistike – smjer prevoditeljstvo studira se četiri semestra, nakon završenog preddiplomskog studija anglistike. Prevoditeljski se smjer izvodi kao jednopredmetni i kao dvopredmetni studij. Po završetku studija studenti stječu akademski naziv magistar anglistike – smjer prevoditeljstvo.

CILJEVI DIPLOMSKOG STUDIJA:
Cilj je diplomskog prevoditeljskog studija obrazovanje prevoditelja kao posrednika između jezika i kultura, koji će biti stručnjaci za prenošenje informacija i sadržaja iz jednog jezika u drugi, ali i za oblikovanje teksta. Cilj je studija obrazovati prevoditelja koji će, pored izvrsnog poznavanja stranog i materinjeg jezika, imati i široko opće obrazovanje. Pretpostavka za uspjeh ovog studija je dobro osmišljena integracija teoretskih i praktičnih predmeta odnosno znanja i vještina, tako da teorija počiva na praksi, a praksa se oplemenjuje teoretskim uvidima. Ciljevi koji se postavljaju pred takav studij mogu se uspješno ostvariti samo u malim interakcijskim skupinama, u kojima svatko uči od svakoga, a nastavnik usmjerava cijeli proces prema željenome cilju.

Shema studija ('hodogram'):

JEDNOPREDMETNI  STUDIJ  PREVODITELJSTVA:

VII. semestar  (20 ECTS)
Teorija prevođenja  				3 sata P + 1 sat S  		6 ECTS 											bodova
Prijevodne vježbe   				4 sata V   			5 ECTS 											bodova
Idiomatika i stilistika hrvatskog jezika		2 sata P + 2 sata S		5 bodova
Izborni kolegij na Odsjeku (književnost ili lingvistika)  		    		min. 4 boda*

VIII. semestar (25 bodova)
Sociolingvistika i jezični varijeteti		2 sata P + 1 sat S 		5 bodova  
Leksikologija i leksikografija  			1 sat P + 2 sata S		5 bodova
Institucionalni aspekti hrvatskog i 
anglofonih društava  				1 sat P + 2 sata V 		5 bodova
EU i međunarodne organizacije  		1 sat P + 2 sata V  		5 bodova
Izborni književni kolegij na Odsjeku				   		min. 5 bodova*

IX. semestar  (25 bodova)
Pragmalingvistika  				1 sat P + 2 sata S  		5 bodova
Kognitivna lingvistika i prevođenje  		1 sat P + 2 sata S  		5 bodova
Prevoditelj i računalo				1 sat P + 2 sata V		5 bodova
Područja prevoditeljske djelatnosti 		1 sat S + 3 sata V 		5 bodova 

Uvod u usmeno prevođenje			1 sat S + 3 sata V		5 bodova 
ili
Izborni kolegij na Odsjeku (književnost ili lingvistika)  		    		min. 5 bodova*

X. semestar  (20 bodova)
Diplomski rad							    		15 bodova
Izborni kolegij iz ponude Sveučilišta				    		min 5 bodova
* U shemi se navodi onaj broj bodova kojim se ispunjava predviđena semestralna kvota na ovom studiju. Student može izabrati kolegij druge bodovne vrijednosti, poštivajući ukupnu propisanu kvotu za jedan semestar studiranja. 

Shema studija ('hodogram'):

DVOPREDMETNI  STUDIJ  PREVODITELJSTVA:

VII. semestar  (16 ECTS)
Teorija prevođenja  				3 sata P + 1 sat S  		6 bodova
Prijevodne vježbe   				4 sata V   			5 bodova
Idiomatika i stilistika hrvatskog jezika		2 sata P + 2 sata S		5 bodova

VIII. semestar (15 ECTS)
Sociolingvistika i jezični varijeteti		2 P + 1 S			5 bodova	
Leksikologija i leksikografija	 		1 P + 2 S			5 bodova	
ili: 
književni kolegij na Odsjeku

Institucionalni aspekti hrvatskog i anglofonih društava	1 P + 2 V		5 bodova	
ili:			
EU i međunarodne organizacije			1 P + 2 V			5 bodova	

IX. semestar  (15 ECTS)
Pragmalingvistika				1 P + 2 S			5 bodova	
ili:			
Kognitivna lingvistika i prevođenje		1 P + 2 S			5 bodova	

Prevoditelj i računalo				1 P + 2 V			5 bodova	
ili:			
EU i međunarodne organizacije			1 P + 2 V			5 bodova	

Područja prevoditeljske djelatnosti		1 S + 3 V			5 bodova	
Uvod u usmeno prevođenje			1 S + 3 V			5 bodova	

X. semestar  (15 ECTS) 
Diplomski rad							          		15 bodova** 

* Studenti koji  imaju ove kolegije i u programu svog drugog predmeta, obavezni su pohađati oba kolegija.

Opis kolegija – jednopredmetni studij

Naslov kolegija: Teorija prevođenja
Nositelj kolegija: dr.sc. Vladimir Ivir, prof.emeritus; dr.sc. Goranka Antunović, izv.prof.
Nastavnik: dr.sc. Nataša Pavlović, v.lektor
ECTS-bodovi: 6 
Jezik: engleski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 3 sata predavanja i 1 sat seminara 
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: pismeni
Sadržaj: teorija prevođenja / znanost o prevođenju; vrste i oblici prevođenja; prevoditeljeva pomagala i resursi; konceptualizacije i definicije prevođenja kroz povijest; društvene funkcije prevođenja; prevođenje i kultura; prijevodna ekvivalencija; adekvatnost i prihvatljivost prijevoda; prijevodne strategije; norme i prevođenje; funkcionalistički pristupi prevođenju; tekstualno-lingvistički pristupi; pragmalingvistički pristupi; analiza diskursa i registra pri prevođenju; prevođenje za audiovizualne medije; književno prevođenje; prevoditeljska etika
Cilj: upoznavanje sa suvremenim teorijama prevođenja i s ključnim znanstvenim pristupima proučavanju prevođenja te usvajanje metajezika za studij prevoditeljstva
Referentna literatura:
Baker, Mona. 1998/2001. Routledge Encyclopedia of Translation Studies. London i New York: Routledge.
Bowker, Lynne et al. (eds.). 1998. Unity and Diversity. Current Trends in Translation Studies. St. Jerome Publishing Ltd.
Ivir, Vladimir. 1984. Teorija i tehnika prevođenja. Novi Sad: Centar "Karlovačka gimnazija" Sremski Karlovci, Zavod za izdavanje udžbenika u Novom Sadu.
Munday, Jeremy. 2001. Introducing Translation Studies. Theories and Applications. London i New York: Routledge.
Qvale, Per. 2003. From St. Jerome to Hypertext. Manchester: St. Jerome Publishing.
Venuti, Lawrence (ur.). 2000. The Translation Studies Reader. London i New York: Routledge. 
znanstveni članci i prezentacije dostupni na http://omega.ffzg.hr/

Naziv kolegija: Prijevodne vježbe
Nositelj kolegija: dr. sc. Nataša Pavlović, viši lektor; mr. sc. Snježana Veselica Majhut, viši lektor
Nastavnici: dr. sc. Nataša Pavlović, viši lektor; mr. sc. Snježana Veselica Majhut, viši lektor
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: engleski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata vježbi
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: pismeni
Sadržaj kolegija: 
Kolegij obuhvaća prevođenje stručnih i znanstvenih tekstova s engleskog na hrvatski i s hrvatskog na engleski jezik. Zastupljena su područja društvenih, humanističkih i prirodnih znanosti, a poseban dio kolegija posvećen je prevođenju stručnih tekstova iz područja ekonomije. Posebna se pozornost poklanja usklađenosti prijevoda s karakterističnom idiomatikom ciljnog jezika te s normama relevantnima za konkretni tip teksta i funkcionalni stil. Konkretni se prijevodni zadaci smještaju u stvarne ili zamišljene komunikacijske situacije te se ukazuje na potencijalni utjecaj različitih čimbenika na oblikovanje prijevodnog teksta. 
Cilj: Cilj je ovoga kolegija da studenti kroz praktično iskustvo razvijaju i unapređuju prijevodne kompetencije, koje između ostalog, obuhvaćaju analizu prijevodne situacije s obzirom na komunikacijske i funkcionalne čimbenike te analizu izvornoga teksta i prepoznavanje prevodilačkih problema te primjenu odgovarajućih prijevodnih strategija i postupaka s obzirom na zahtjeve komunikacijske situacije i potrebe krajnjega korisnika prijevoda. Studenti također unapređuju sljedeće vještine: služenje tiskanim i elektronskim resursima, izgradnju korpusa i glosara, redakturu vlastitog i tuđeg prijevoda, rad na prevoditeljskim projektima i upravljanje istim, suradnju sa stručnjacima, naručiteljima i izdavačima.
Referentna literatura:
Udžbenici:
Nord, Christiane. 1997. Translating as a Purposeful Activity. Manchester: St. Jerome Publishing.
Baker, Mona.1992. In Other Words. A Coursebook on Translation. London: Routledge
Dvojezični rječnici, primjerice:
Bujas, Željko. Veliki hrvatsko-engleski rječnik. Zagreb: Nakladni zavod Globus 
i Bujas, Željko. Veliki englesko-hrvatski rječnik. Zagreb: Nakladni zavod Globus
Grupa autora. Englesko-hrvatski rječnik. Zagreb: Školska knjiga
Jednojezični rječnici, primjerice:
Hornby, A. S. Oxford Advanced Learner's Dictionary. Oxford: Oxford University Press
Anić, V. Rječnik hrvatskoga jezika. Zagreb: Novi liber
Enciklopedijski rječnici, primjerice:
The New Oxford Dictionary of English, ili
Webster’s Third New International Dictionary, Unabridged
Anić, V. i dr. Hrvatski enciklopedijski rječnik. Zagreb: Novi liber
Kolokacijski rječnici, primjerice:
Oxford Collocations Dictionary for Students of English. Oxford: Oxford University Press.
Specijalizirani rječnici, primjerice:
Ivir, V. Hrvatsko-engleski poslovno-upravni rječnik. Zagreb: Školska knjiga.
Špiljak, V. Englesko-hrvatski poslovni rječnik. Zagreb: Masmedia.
Elektronički resursi

Naziv kolegija: Idiomatika i stilistika hrvatskog jezika 
Nositelj kolegija: dr. sc. Anita Peti Stantić, docent (Odsjek za južnu slavistiku)
Nastavnici: dr.sc. Anita Peti-Stantić, docent; Marija Kraljević, asistent
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: pismeni
Sadržaj kolegija: Studenti unapređuju svoje poznavanje hrvatske normativne gramatike i pravopisa, upoznaju se s funkcionalnim stilovima te njihovim osobinama i markerima u hrvatskome suvremenom jeziku. Razvija se osjećaj za iznijansiranu upotrebu jezičnih sredstava, usklađenu sa zahtjevima pojedinog funkcionalnog stila i cjelokupne komunikacijske situacije. 
Cilj:  Omogućiti studentima stjecanje znanja iz područja stilistike, normativne gramatike, pravopisa, pragmalingvistike, semantike. Doprinijeti razvoju njihove komunikacijske  kompetencije u hrvatskom jeziku te usvajanju  načela primjenjivih u komunikaciji na drugim jezicima.
Literatura:
Obavezna:
Badurina L. - Marković I. - Mićanović K. (2007.) Hrvatski pravopis. Zagreb: Matica hrvatska.
Silić J. - Pranjković I. (2005.) Gramatika hrvatskoga jezika za gimnazije i visoka učilišta. Zagreb: Školska knjiga.
Hrvatski enciklopedijski rječnik (2002.) Zagreb: Novi liber.
Dodatna:
Anić, Vladimir (1991.) Rječnik hrvatskoga jezika. Zagreb: Novi liber. (i elektronsko izdanje)
Babić, S. - Finka, B. - Moguš, M. (1996.) Hrvatski pravopis. Zagreb: Školska knjiga. 
Barić, E. - Lončarić, M. - Malić, D. - Pavešić, S. - Peti, M. -  Zečević, M. - Znika, M. (1995.) Hrvatska gramatika. Zagreb: Školska knjiga. 
Hrvatski jezični savjetnik.  (1999.). Zagreb: Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje - Pergamena - Školske novine. (odabrana poglavlja)
Kovačević, M. - Badurina, L. (2001.) Raslojavanje jezične stvarnosti. Rijeka: Izdavački centar.
Silić, J. (2006.) Funkcionalni stilovi. Zagreb: Disput.
Škiljan, D. (2000.) Javni jezik. Zagreb: Izdanja Antibarbarus.

Naziv kolegija: Sociolingvistika i jezični varijeteti 
Nositelj kolegija: dr. sc. Damir Kalogjera, prof. emeritus
Nastavnik: dr. sc. Damir Kalogjera, prof. emeritus, Marina Grubišić, asistent 
ECTS-bodovi:	5 
Jezik: engleski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave:	2 sata predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti:	upis u 8. semestar
Ispit: pismeni 
Sadržaj: Sociolingvistika je interdisciplinarni oblik lingvističkih istraživanja koja teže boljem
razumijevanju naravi jezika kao i boljem razumijevanju odnosa jezika i društva ispitujući jezik u 
društvenom kontekstu. Sociolingvistika se koristi spoznajama antropologije, dijalektologije, analize
diskursa, geolingvistike, jezika u kontaktu, socijalne psihologije jezika i sociologije jezika.
Cilj: Dok su u većini kolegija studenti upućeni na standardni jezik, sociolingvistika im pruža
mogućnost da se upoznaju s društvenom i političkom funkcijom varijeteta engleskoga jezika, što je
korisno u komunikaciji i u interpretaciji tekstova. 
Literatura:
Obavezna:
Wardaugh, Ronald An Introduction to Sociolinguistics, Blackwell (IV izd.)
Trudgill, Peter  Sociolinguistics, Language and Society, Penguin (IV.izd.)
Dopunska:
Hudson, Richard Sociolinguistics  Cambridge University Press(2.izd.)
Romaine, Suzanne An Introduction to Sociolinguistics, Oxford Univ.Press (II izd.)

Naziv kolegija: Leksikologija i leksikografija 
Nositelj kolegija: dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnici: Jelena Parizoska, asistent; Vlatko Broz, asistent
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: engleski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni na jednopredmetnom, izborni na dvopredmetnom
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: upis u 8. semestar
Ispit: pismeni i praktikum za usvajanje vještina korištenja rječničkih i ostalih referentnih pomagala
Sadržaj: leksikologija vs. leksikografija, leksički sustav jezika, riječ kao temeljna jedinica vokabulara nekog jezika i njen odnos prema ostalim jedinicama, tvorba riječi (sufiksacija, prefiksacija, konverzija, neologizmi), leksičko značenje, homonimija, sinonimija, antonimija, kolokacije, frazeologizmi, idiomi, tipovi i vrste rječnika, glosari, tezaurusi, slikovni rječnici, jednojezični, dvojezični i višejezični rječnici, opći i stručni rječnici, organizacija rječničke natuknice
Cilj: razumijevanje teoretskih postavki na kojima počiva izrada i upotreba rječnika
Literatura: 
Obavezna:
Coleman, Julie and Kay, Christian J., ur. (1998), Lexicology, Semantics and Lexicography. John Benjamins Publishing Company, Amsterdam/Philadelphia
Lakoff, G. and Johnson, M. (1980), Metaphors We Live By. The University of Chicago Press, Chicago and London
Dopunska:
Cowie, A.P. (2001), Phraseology: Theory, Analysis and Applications, OUP
Cruse, D.A. (1986) ‘The syntagmatic delimitation of lexical units’. u: Lexical Semantics. London: Cambridge University Press.
Fernando, C. (1996) Idioms and Idiomaticity. Oxford: Oxford University Press.
Gläser, Rosemarie. (1986), Phraseologie der englischen Sprache, Tübingen: Niemeyer
Horn, G.M. (2003) ‘Idioms, metaphors and syntactic mobility’. Journal of Linguistics 39, 245- 273.
Lakoff, G. (1987) Women, Fire and Dangerous Things, Chicago-London:  The University of Chicago Press, 
Mackin, R.  (1978),  ‘On Collocations: “words shall be known by the company they keep”’. u: P. Strevens (ur) In Honour of A. S. Hornby. Oxford University Press.
Maèek, D. (1992-1993), ‘Neka pitanja o definiciji idiomatskih fraza’. Filologija 20-21, 263-276.
McMordie, W. (1972), English Idioms and How To Use Them, Oxford: OUP 
Menac, A. (1978), ‘Neka pitanja u vezi s klasifikacijom frazeologije’. Filologija 8, 219-226.
Moon, Rosamund. (1998), Fixed Expressions and Idioms in English, Oxford: Clarendon Press

Naziv kolegija:  Institucionalni aspekti hrvatskog i anglofonih društava 
Nositelj kolegija:  mr.sc. Snježana Veselica Majhut, v. lektor 
Nastavnik: mr.sc. Snježana Veselica Majhut, v. lektor
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  engleski i hrvatski
Trajanje:  1 semestar (zimski)
Status:  obvezatni na jednopredmetnom, izborni na dvopredmetnom
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti:  položene Prijevodne vježbe
Ispit: pismeni
Sadržaj kolegija: 
Studenti se upoznaju s političkim, pravnim i ekonomskim sustavom RH – ustrojstvom  i načinom funkcioniranja najvažnijih institucija i organizacija, područjem i logikom njihove djelatnosti. Opisuju se odgovarajući sustavi u anglofonim društvima, u prvom redu britanskom i američkom te se ukazuje na sličnosti i razlike među korespondentnim institucijama. Studente se poučava službenim nazivima institucija i organizacija, ukazuje se na ustaljena rješenja u prevođenju tih naziva, kao i na nedoumice, probleme i logiku njihovog rješavanja.
Cilj:
Cilj je kolegija omogućiti studentima stjecanje spoznaja o institucionalnimm aspektima hrvatskog i nekoliko anglofonih društava, neophodnih prevoditeljima za razumijevanje brojnih poslovnih i stručnih tekstova i komunikacijskih situacija, kao i za pronalaženje najboljih prijevodnih rješenja i osiguranje uspješne komunikacije među osobama upoznatima s različitim društvenim i institucionalnim okvirima.
Literatura:
Alcaraz, Enrique and Hughes, Brian. Legal Translation Explained. St. Jerome Publishing Ltd.2002
Asensio, Robert Mayoral. Translating Official Documents. St. Jerome Publishing Ltd.2003 
Bičanić, I. – Franičević, V. (2004): Understanding Reform: The Case of Croatia, Vienna Institute for International Economic Studies http://www.wiiw.at/balkan/ ; Gligorov, V. ur. (2005): Understanding Reform in South East Europe, WIIW, Beč
Bartlett, W. Croatia. Between Europe and the Balkans, Routledge, London / New 
York, 2003
Goldstein, I. Croatia. A History, Hurst and co., London, 1999 (2. izdanje 2001)
Kasapović, M. Ten Years of Democratic Transition in Croatia 1989-1999
Oakland, John (2002), British Civilization – An Introduction, London – New York: Routledge, 5.izd.
Patterson, S. C. A More Perfect Union: Introduction to American Government, Brooks/Cole
Whitaker's Almanack, A&C Black, London, recentno izdanje 
Wilson, J. Q. American Government: Institutions and Policies

Naziv kolegija: EU i međunarodne organizacije 
Nositelj kolegija: dr.sc. Nataša Pavlović, v. lektor 
Nastavnik: dr.sc. Nataša Pavlović, v. lektor
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: engleski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar 
Status : obvezatni na jednopredmetnom, izborni na dvopredmetnom
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata vježbi 
Uvjeti:  položene Prijevodne vježbe 
Ispit:  pismeni
Sadržaj kolegija: 
Kolegij upoznaje studente s Europskom unijom, njezinim institucijama i tijelima, načinima funkcioniranja, zajedničkim politikama i aktivnostima; s osnovnim elementima pravne  stečevine EU te interakcijom hrvatskog i europskog zakonodavstva; s različitim djelatnostima i projektima pod vodstvom MEI-a. U završnom dijelu kolegija predstavlja se ustrojstvo i rad drugih međunarodnih institucija i organizacija, npr. Ujedinjenih naroda, Vijeća Evrope, OESS-a i dr. Studenti se upoznaju s različitim vrstama tekstova koji se prevode s engleskog na hrvatski i s hrvatskog na engleski za EU i ostale međunarodne organizacije. Na vježbama se prevode reprezentativni primjeri različitih vrsta tekstova (direktive, izvještaji, brošure, odluke i sl.)
Cilj:
Omogućiti stjecanje znanja o EU i drugim međunarodnim organizacijama, koje su izuzetno relevantne u praksi stručnih prevoditelja - kao tema, kao referentna pozadina i kao radni kontekst.
Referentna literatura:
O Europskoj uniji:
http://europa.eu.int/comm/publications/booklets/eu_glance/44/index_en.htm
http://europa.eu.int/comm/publications/booklets/eu_glance/44/index_en.htm,
Fontaine, P., Europe in 12 lessons, (European Commission), 2003, 62 pp
Key facts and figures  about the European Union, European Commission, 2004, 
70 pp
Pinder, J., The European Union, A very Short Introduction, OUP, 2001.
Croatian Accession to the European Union,Volume 2 Institut za javne financije I 
Friedrich Ebert Stiftung, Zagreb,

O prevođenju:
Šarčević, S., ed. Legal Translation, Preparation for Accession to the European Union, Faculty of Law, University of Rijeka, Rijeka 2001
Wagner, E., S. Bech & J. M. Martinez, Translating for the European Institutions, St. Jerome Publishing, Manchester, 2002
priručnici i glosari MVPEI-a

Naziv kolegija: Pragmalingvistika 
Nositelj kolegija : dr.sc. Višnja Josipović, izv.prof.
Nastavnici: Mateusz-Milan Stanojević, asistent; Marija Kraljević, asistent
ECTS bodovi:  5	
Jezik:  engleski i hrvatski
Trajanje:  1 semestar (zimski)
Status:  obvezatni na jednopredmentom, izborni na dvopredmetnom
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:  položen kolegij Sociolingvistika i jezični varijeteti
Ispit:  pismeni
Sadržaj:  
Ovaj dio kolegija obuhvaća pragmalingvističke sadržaje, problematizirajući prije svega komunikacijsko djelovanje jezikom, različite oblike komunikacijske interakcije, govorne činove, funkcije teksta i dr., s posebnim obzirom na vidove jezičnog djelovanja važne za prijevodni proces.
Cilj: Upoznati studente s temeljnim pojmovima pragmalingvistike te osvijestiti mogućnosti i dosege
djelovanja jezikom  i time ih pripremiti za što svrhovitiju i što primjereniju upotrebu jezika prilikom
prevođenja.
Literatura:
Davis, S. (1991) Pragmatics, A Reader, Oxford
Ivanetić, N. (1994) Govorni činovi, Zavod za lingvistiku, Zagreb
Jakobson, Roman (1960/1964/), Linguistics and Poetics u: T.A.Sebeok (ur.), Style in 
Language, Cambridge, Massachusetts: The M.I.T. Press, 232-239
Dopunska:
Austin, J.L. (1962) How to Do Things with Words, Cambridge, Massachusetts
Leech, G. (1983) Principles of Pragmatics, Longman 
Searle, J.R. (1969) Speech Acts. An Essay in the Philosophy of Language, Cambridge

Naziv kolegija: Kognitivna lingvistika i prevođenje 
Nositelj kolegija: dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnici: Mateusz-Milan Stanojević, asistent
ECTS-bodovi:  5	
Jezik:  engleski i hrvatski
Trajanje:  1 semestar (zimski)
Status: obvezatni na jednopredmetnom,  izborni na dvopredmetnom
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: upis u 9. semestar, položen kolegij Teorija prevođenja 
Ispit: pismeni
Sadržaj:  
Kolegij obrađuje izabrane teme iz područja teorije prevođenja iz perspektive  kognitivne lingvistike.U 
seminaru se objašnjavaju teorijske sličnosti i razlike kognitivnog i komunikacijskog pristupa
prevođenju. Obrađuju se pojmovi iz kognitivne lingvistike koji imaju presudan značaj kod postizanja
ekvivalencije u prevođenju (odnos lika i pozadine, konceptualna metafora, kategorizacija i dr.) te se 
pokazuje način na koji se oni ostvaruju u prijevodima, prvenstveno s hrvatskoga na engleski i  
engleskoga na hrvatski. Posebna se pažnja posvećuje prevođenju gramatike i prevođenju kulture.
Cilj:	
Cilj je ovog seminara upoznati studenta s pristupom teoriji i praksi prevođenja koji proizlazi iz
kognitivne lingvističke teorije. Stečeno znanje studentima koristi kao pomoć pri prepoznavanju
potencijalnih problema pri prevođenju, naročito s i na engleski jezik.  

Literatura:		
Obavezna literatura:
Tabakowska, E. (1993). Cognitive Linguistics and Poetics of Translation. Tübingen: Gunter Narr Verlag
Dodatna literatura:
Croft, W. i Cruse, D. A. (2004).Cognitive Linguistics. Cambridge University Press.
Ivir, Vladimir (1981). Formal correspondence vs. translation equivalence revisited. Poetics Today. 2: 51-59.
Ivir, Vladimir (1987). Functionalism in contrastive analysis and translation studies. Functionalism in Linguistics, ed. by Dirven, René, Vilém Fried, 471-481. Amsterdam/Philadeplhia: John Benjamins.
Ivir, Vladimir (1991-1992). On the non-algorithmic nature of translation theory. Studia Romanica et Anglica Zagrebiensia. 36-37: 85-91.

Naziv kolegija: Prevoditelj i računalo 
Nositelji kolegija : dr.sc. Marko Tadić, izv. prof., dr.sc. Sanja Seljan, docent
Nastavnici: dr.sc. Marko Tadić, izv. prof., dr.sc. Sanja Seljan, docent, dr.sc. Nataša Pavlović, viši lektor
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: engleski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni na jednopredmetnom, izborni na dvopredmetnom*
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata vježbi 
Uvjeti:  položene Prijevodne vježbe
Ispit: pismeni
Sadržaj kolegija:
Kolegij upoznaje polaznike s uporabom računalnolingvističkih spoznaja u postupku prevođenja uz poseban osvrt na jezične resurse i alate. Na području jezičnih resursa ponajprije je riječ o digitalno pohranjenim i pretraživim rječnicima i leksičkim bazama podataka, kao i računalno pretraživim korpusima koji dopuštaju uvid u jezičnu porabu kad to rječnici ne mogu u potpunosti osigurati. Osobit naglasak bit će stavljen na paralelne korpuse, njihovo sastavljanje, postupak njihova sravnjivanja (alignment) i njihovu uporabu koja, u konačnici, rezultira prijevodnom memorijom (translational memory) te na njihovu uporabu u razvijanju sustava za statističko i oprimjereno strojno prevođenje. Na području jezičnih alata polaznici će se upoznati s alatima za pronalaženje naziva i termina u tekstovima, kao i pomagalima za strojno potpomognuto prevođenje (machine aided translation) uz upoznavanje sa najraširenijim komercijalnim sustavom Trados. Dio kolegija bit će posvećen i sustavima za strojno prevođenje. 
Cilj:
Približiti studentima mogućnosti uporabe računala u prevoditeljskoj djelatnosti; upoznati ih s elektronskim rječnicima i leksičkim bazama podataka, računalno pretraživim korpusima; osposobiti ih za uporabu različitih jezičnih alata i pomagala za strojno potpomognuto prevođenje.
Literatura:
Arnold et al. (2002), Machine Translation: an Introductory Guide,
(http://www.essex.ac.uk/linguistics/clmt/MTbook/).
Atkins, B. T. S.–Zampolli, A. (eds.) (1994) Automating the Lexicon, Oxford University Press.
(odabrani članci)
Austermuhl, F. Electronic Tools for Translators. Manchester: St. Jerome. (http://www.stjerome.co.uk/practices/tools.html
Bratanić, Maja (1991) "Korpusna lingvistika ili sretan susret", Zagreb: Radovi Zavoda za slavensku
filologiju 26.
EAMT (European Association for Machine Translation) Archive, (http://www.eamt.org/archive)
McEnery, Tony & Wilson, Andrew (2001) Corpus Linguistics, EUP. (odabrana poglavlja)
Ooi, B. Y. (1998) Computer Corpus Lexicography, EUP. (odabrana poglavlja)
Sager, Juan C. (1996) A Practical Course in Terminology Processing, Benjamins.
Sager, Juan C. (2000) Language Engineering and Translation, Benjamins.
Tadić, Marko (2003) Jezične tehnologije i hrvatski jezik, Zagreb: Exlibris.

Naziv kolegija: Područja prevoditeljske djelatnosti
Nositelj kolegija:  dr.sc. Nataša Pavlović, v. lektor
Nastavnici:  dr.sc. Nataša Pavlović, v. lektor; vanjski suradnici
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: engleski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni na jednopredmetnom, izborni na dvopredmetnom
Oblik nastave: 1 sat seminara i 3 sata vježbi
Uvjeti:  položen kolegij Institucionalni aspekti hrvatskog i anglofonih društava ili EU i međunarodne organizacije
Ispit: pismeni
Sadržaj kolegija: 
Studenti se upoznaju sa specifičnostima prevoditeljskog posla u različitim radnim kontekstima, profesionalnim normama i standardnom praksom u našoj sredini, različitim prijevodnim tehnikama i specifičnim vještinama, jezičnim i drugim normama karakterističnima za pojedinu djelatnost odnosno pojedine tipove tekstova, relevantnim poslodavcima u pojedinim područjima. Izbor prevoditeljskih djelatnosti obuhvaća tipične poslove sudskih tumača, prevoditelja za film i TV, književnih prevoditelja, usmenih prevoditelja, prevoditelja u izvještajnoj agenciji i agenciji za oglašavanje, rad na lokalizaciji softvera i webstranica, prevoditeljski poslovi u gospodarskim organizacijama ili u državnoj upravi i sl.). 
Cilj: 
Cilj je kolegija da stuentima, kroz stjecanje preciznije slike o raznolikosti prevoditeljskih poslova, o načinima njihovog izvođenja, o normama koje ih reguliraju, kao i o situaciji na domaćem tržištu, većim poslodavcima i sl., omogući da se po završetku studija što lakše uključe u prevoditeljsku struku. 
Oblici provođenja nastave:
Nastava se izvodi 4 sata tjedno kao kombinacija izlaganja voditelja kolegija ili gostiju o pojedinoj prevoditeljskoj djelatnosti i praktičnog dijela, u kojem se prevode tipični tekstovi (žanrovski, jezično-stilski). Kolegij obuhvaća i višednevnu praksu u nekoj od relevantnih institucija i/ili agencija (HRT; MVPEI, izdavačka kuća, izvještajna agencija, agencija za oglašavanje, ured sudskog tumača i dr.)
Referentna literatura:
Beverly Adab and Cristina Valdes (eds.). Key Debates in the Translation of Advertising Material. Special Issue of The Translator (Volume 10/2, 2004)
Gouadec, Daniel. Translation as a Profession.John Benjamins.
Hammond, Deanna. Professional Issues for Translators and Interpreters. John Benjamins.
Ivarsson, Jan (1992) Subtitling for the Media: A Handbook of an Art, Stockholm: Transedit. (prijevod za potrebe HRT-a)
Jones, R. (1998) Conference Interpreting Explained , Manchester, UK: St. Jerome
Priručnik za prevođenje pravnih akata Europske unije (2002), Zagreb: Minstarstvo za europske integracije
Šarčević, S. (2000) New Approach to Legal Translation, Haag-London-Boston: Kluwer Law International

Naziv kolegija:  Uvod u usmeno prevođenje
Nositelj kolegija:  dr.sc. Goranka Antunović, izv.prof.
Nastavnik: dr.sc. Goranka Antunović, izv.prof.
ECTS-bodovi:  5 
Jezik: engleski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: alternativni (izbor između dva kolegija)
Oblik nastave: 1 sat seminara i 3 sata vježbi
Uvjeti:  položen kolegij Institucionalni aspekti hrvatskog i anglofonih društava ili EU i međunarodne organizacije
Ispit:  pismeni
Sadržaj: 
Studenti se upoznaju s osnovnim načelima i glavnim tehnikama usmenog prevođenja te s načinima na koji se ono prakticira u našoj sredini. Izvode se predvježbe za usmeno prevođenje (vježbe pamćenja, analize teksta, razdvojene pažnje) te se vježba konsekutivno i simultano prevođenje.
Cilj: 
Cilj je kolegija pružiti studentima teoretske spoznaje o usmenom prevođenju i omogućiti im da u ograničenoj mjeri razviju praktične vještine. Ostvarena razina obje komponente treba biti dovoljna da omogući daljnji razvoj samostalnim radom i vježbom.
Literatura:
Jones, R. (1998) Conference Interpreting Explained , Manchester, UK: St. Jerome

DIPLOMSKA  OBAVEZA

Diplomska obaveza se na jednopredmetnom studiju prevoditeljstva ispunjava tijekom 10. semestra. Obuhvaća pohađanje jednog izbornog kolegija te izradu diplomskog rada. 

Izborni kolegij student izabire u dogovoru s mentorom iz ponude Sveučilišta. Pri izboru kolegija treba voditi računa o sadržaju diplomskog rada te izabrati kolegij koji će studentu omogućiti bolje razumijevanje jednog od tekstova izabranih za završni prije  vod.

Diplomski rad donosi studentu 15 ECTS-bodova. Sastoji se od prijevodnog i od teoretskog dijela. Prijevodni dio obuhvaća prijevod pet tematski, žanrovski i stilski različitih tekstova, ukupnog opsega 80 autorskih kartica. Prevodi se s engleskog na hrvatski i s hrvatskog na engleski jezik, pri čemu omjer broja tekstova iznosi 2:3 ili 3:2 (prema izboru studenta). Teoretski dio sadrži kratku raspravu o nekom od pitanja teorije prevođenja ili opis prijevodnog procesa i prijevodnih postupaka primijenjenih u prijevodnom dijelu rada.

Opis kolegija – dvopredmetni studij

Sadržaj i ciljevi svih kolegija, kao i njihovo trajanje, semestar (zimski ili ljetni) u kojem se izvode, oblik nastave, jezik na kojem se izvode te bodovna vrijednost jednaki su kao i u jednopredmetnom studiju. 
Razlike postoje u statusu pojedinih kolegija. U okviru dvopredmetnog studija kolegiji imaju sljedeći status:

VII. semestar  
Teorija prevođenja  				obavezni
Prijevodne vježbe   				obavezni
Idiomatika i stilistika hrvatskog jezika		obavezni

VIII. semestar 
Sociolingvistika i jezični varijeteti		obavezni
Leksikologija i leksikografija  			alternativni
Izborni književni kolegij na Odsjeku		alternativni  
Institucionalni aspekti hrvatskog 		alternativni   
i anglofonih društava	  			 
EU i međunarodne organizacije  		alternativni   

IX. semestar  
Pragmalingvistika  				alternativni   
Kognitivna lingvistika i prevođenje  		alternativni    
Prevoditelj i računalo				alternativni
EU i međunarodne organizacije			alternativni
Područja prevoditeljske djelatnosti 		alternativni   
Uvod u usmeno prevođenje			alternativni    

DIPLOMSKA OBAVEZA

Diplomska obaveza na dvopredmetnom studiju prevoditeljstva ispunjava se tijekom 10. semestra. Obuhvaća izradu diplomskog rada. 
Diplomski rad donosi studentu 15 ECTS-bodova. Sastoji se od prijevoda pet tematski, žanrovski i stilski različitih tekstova, ukupnog opsega 80 autorskih kartica. Prevodi se s engleskog na hrvatski i s hrvatskog na engleski jezik, pri čemu omjer broja tekstova iznosi 2:3 ili 3:2 (prema izboru studenta).

Nastavnici predviđeni u izvedbi programa studija prevoditeljstva:

Teorija prevođenja  				nositelj kolegija: V. Ivir, G. Antunović
						nastavnik: Nataša Pavlović

Prijevodne vježbe   				nositelji kolegija: N. Pavlović, S. Veselica-Majhut
						nastavnici: N. Pavlović, S. Veselica-Majhut

Idiomatika i stilistika hrvatskog jezika		nositelj kolegija: A. Peti-Stantić
						nastavnici: A. Peti-Stantić, M. Kraljević

Sociolingvistika i jezični varijeteti		nositelj kolegija: D. Kalogjera
						nastavnik: D. Kalogjera, M. Grubišić

Leksikologija i leksikografija  			nositelj kolegija: M. Žic-Fuchs
						nastavnici: J. Parizoska, V. Broz

Institucionalni aspekti hrvatskog i 		nositelj kolegija: S. Veselica-Majhut 
anglofonih društava  				nastavnik: S. Veselica-Majhut 

EU i međunarodne organizacije  		nositelj kolegija: N. Pavlović
						nastavnik: N. Pavlović

Pragmalingvistika  				nositelj kolegija: V. Josipović
						nastavnici: M. Stanojević, M. Kraljević

Kognitivna lingvistika i prevođenje  		nositelj kolegija: M. Žic-Fuchs
						nastavnik: M. Stanojević
						
Prevoditelj i računalo				nositelji kolegija: M. Tadić, S. Seljan
						nastavnici: M. Tadić, S. Seljan, N. Pavlović

Područja prevoditeljske djelatnosti 		nositelj kolegija: N. Pavlović
						nastavnici: N. Pavlović, vanjski suradnici

Uvod u usmeno prevođenje			nositelj kolegija: G. Antunović
						nastavnik: G. Antunović

Diplomski rad					mentor s Odsjeka za anglistiku

4. NASTAVNIČKI SMJER

Trajanje diplomskog studija, smjerovi i akademski nazivi: 
Diplomski studij anglistike nastavničkog smjera traje četiri semestra, a njegovim završetkom stječe se akademski naziv: magistar anglistike, nastavnički smjer. Taj je studij moguće studirati samo kao jednopredmetni diplomski studij. Dio nastave koji izvodi Odsjek za anglistiku u načelu se odvija na engleskom jeziku. Uvjet za upis završen je preddiplomski studij anglistike kao A predmeta.
Osim anglističkih kolegija studij uključuje i kolegije koji su zajednički za sve diplomske studije nastavničkog smjera na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te izborne kolegije izvan struke.
Ciljevi studija:
Diplomski studij anglistike nastavničkog smjera osigurava studentu nužne uvjete za stjecanje licence za izvođenje nastave engleskog jezika u svim tipovima škola. Studij je koncipiran tako da, zajedno s preddiplomskim studijem anglistike, budućem nastavniku daje temelje anglističke struke i minimalnu nastavničku kompetenciju. Studij kao cjelina predstavlja temelj za cjeloživotno obrazovanje budućega nastavnika engleskoga jezika. 

Načini stjecanja akademskog naziva magistra edukacije engleskog jezika:
(1) (nakon završenog preddiplomskog studija anglistike kao A predmeta): student upisuje kompletan program jednopredmetnog nastavničkog studija anglistike.

(2) (nakon završenog preddiplomskog studija anglistike i diplomskog studija anglistike nenastavničkog smjera) student upisuje kompletan program za stjecanje minimalne nastavničke kompetencije.

(3) (nakon završenog preddiplomskog studija anglistike i diplomskog studija nekog drugog predmeta nenastavničkog smjera) student upisuje kompletan program jednopredmetnog nastavničkog studija anglistike.

(4) (nakon završenog preddiplomskog studija anglistike i diplomskog studija nekog drugog živog stranog jezika nastavničkog smjera) studentu se priznaje već položeni zajednički dio programa za stjecanje minimalne nastavničke kompetencije: 25 ECTS bodova iz općih obrazovno-odgojnih kolegija, 5 ECTS bodova iz komunikacijskog modula, te 10 ECTS bodova iz metodičkih kolegija.

(5) (nakon završenog preddiplomskog studija anglistike i diplomskog studija nekog drugog predmeta - koji nije živi strani jezik - nastavničkog smjera) studentu se priznaje već položeni zajednički dio programa za stjecanje minimalne nastavničke kompetencije: 25 ECTS bodova iz općih obrazovno-odgojnih kolegija i 5 ECTS bodova iz komunikacijskog modula.

Jednopredmetni diplomski studij anglistike, nastavnički smjer

Hodogram

VII SEMESTAR
Anglistički kolegij	4 + 0 + 0	5/6 ECTS	
Usvajanje drugoga jezika	1 + 1 + 0	5 ECTS	
Glotodidaktika	1 + 1 + 0	5 ECTS	
Praksa	praktikum + škola	2 ECTS	
Opći obrazovno-odgojni/Komunikacijski kolegiji	satnica ovisi o izboru	5 ECTS	
Izborni kolegiji	satnica ovisi o izboru	7/8 ECTS	

VIII SEMESTAR
Anglistički kolegij	4 + 0 + 0	5/6  ECTS	
Metodika nastave engleskoga jezika	0 + 2 + 0	5 ECTS	
Praksa	praktikum + škola	3 ECTS	
Opći obrazovno-odgojni/Komunikacijski kolegiji	satnica ovisi o izboru	9 ECTS	
Izborni kolegiji	satnica ovisi o izboru	7/8 ECTS	

IX SEMESTAR
Anglistički kolegij	4 + 0 + 0	5/6 ECTS	
Metodički izborni kolegij*	0 + 2 + 0	5 ECTS	
Praksa	praktikum + škola	3 ECTS	
Opći obrazovno-odgojn/Komunikacijski i kolegiji	satnica ovisi o izboru	9 ECTS	
Izborni kolegiji	satnica ovisi o izboru	7/8 ECTS	

X SEMESTAR
Praksa	praktikum + škola	2 ECTS	
Opći obrazovno-odgojni/Komunikacijski kolegiji	satnica ovisi o izboru	7 ECTS	
Izborni kolegiji	satnica ovisi o izboru	6 ECTS	
Diplomski rad	Konsultacije s mentorom	15 ECTS	

*U metodičkom bloku nude se sljedeći izborni kolegiji:
Istraživanje procesa usvajanja drugoga jezika
Dvojezičnost
Mjerenje lingvističke i komunikacijske kompetencije
Poučavanje književnosti u nastavi engleskoga kao stranog jezika
Multimedijalnost u nastavi engleskog jezika
Primjena kognitivne lingvistike u učenju i poučavanju engleskog jezika

NAPOMENA: 
U nastavku slijede opisi metodičkih kolegija te prakse. Opisi ostalih kolegija (općih obrazovno-odgojnih kolegija te kolegija Jezik i govor u nastavnoj komunikaciji) kojima se stječe minimalna nastavnička kompetencija nalaze se u ‘paketu’ zajedničkih kolegija za sve diplomske studije nastavničkog smjera Filozofskoga fakulteta, opisi anglističkih kolegija uključeni su u ostale anglističke programe, a opisi izbornih kolegija izvan struke nalaze se u programima drugih odsjeka.

METODIČKI BLOK  (20 ECTS)
I
NASTAVNA PRAKSA (10 ECTS)

Naziv kolegija: USVAJANJE DRUGOGA JEZIKA
Nositelj kolegija: prof. dr.  Jelena Mihaljević Djigunović 
Nastavnik: prof. dr. Jelena Mihaljević Djigunović, dr. Marta Medved Krajnović
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar:  VII.
Status: obvezni za nastavnički smjer, izborni za druge anglističke smjerove
Oblik nastave: 1 sat predavanja + 1 sat seminara
Uvjeti: --
Ispit: Pismeni
Sadržaj: Istraživanje procesa usvajanja drugoga jezika kao suvremena interdisciplinarna znanost i njen povijesni razvoj; suvremene teorije usvajanja drugoga jezika; modeli jezične obrade (s posebnim osvrtom na modele dvojezične i višejezične obrade); pitanja međujezika i međujezičnih utjecaja (prvoga jezika na drugi i drugoga na prvi); uloga dobi u usvajanju jezika; uloga kognitivnih čimbenika u usvajanju jezika; uloga individualnih čimbenika u usvajanju jezika; uloga interakcije i društvenog konteksta u usvajanju jezika; metode istraživanja procesa usvajanja drugoga jezika.
Cilj: Stjecanje uvida u složenost procesa usvajanja, obrade i uporabe drugoga jezika te u suvremene teorije usvajanja drugoga jezika. Razvijanje kritičkog promišljanja tih teorija i poticanje na samostalnost u istraživanju spomenutog procesa.
Obvezna literatura:
Larsen-Freeman, D. i Long, M. H. (ur.) (1991). An Introduction to SLA Research. London: Longman.
Ellis, R. (1997). Second Language Acquisition: An Introduction. Oxford: Oxford University Press.
Kaplan, R. B. (ur.) (2002). The Oxford Handbook of Applied Linguistics.  Oxford : OUP.
Doughty, C. J. i Long, M. H. (ur.) (2003). The Handbook of Second Language Acquisition. Malden, MA, Oxford, Melbourne, Berlin: Blackwell Publishing.

Dopunska literatura:
Cook, V. (ur.) (2003). Effects of the Second Language on the First. Clevedon, Buffalo, Torontom, Sydney: Multilingual Matters Ltd.
Ellis, R. (1994). The Study of Second Language Acquisition. Oxford: OUP.
Mihaljević Djigunović, J. (1998). Uloga afektivnih faktora u učenju stranoga jezika. Zagreb: Filozofski fakultet.
Cook, V. (ur.) (2002). Portraits of the L2 User. Clevedon, Buffalo, Toronto, Sydney: Multilingual Matters Ltd.
Gleason, J. B., Ratner, N.B. (1998). Psycholinguistics. 2nd ed. Wadsworth: Thomson Learning, 1998. 
Singleton, D., Ryan, L. (2004). Language Acquisition: The Age Factor. Clevdeon, Buffalo,l Toronto, Sydney: Multilingual Matters Ltd..
Časopisi: Applied Linguistics; Language Learning; Studies in Second Language Acquisition;  TESOL Quarterly.

Naziv kolegija: GLOTODIDAKTIKA
Nositelj kolegija: prof. dr. Jelena Mihaljević Djigunović
Nastavnici:  prof. dr. Jelena Mihaljević Djigunović, dr. Marta Medved Krajnović, Renata Geld
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VII.
Status: obvezni za nastavnički smjer, izborni za druge anglističke smjerove
Oblik nastave: 1 sat predavanja + 1 sat seminara
Uvjeti: --
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Glotodidaktika kao interdisciplinarna znanost; glotodidaktika kao primijenjena lingvistika; utjecaj spoznaja iz drugih znanosti (lingvistike, psihologije, psiholingvistike, sociolingvistike, pedagogije) na nastavu stranih jezika; teorije nastave stranoga jezika; povijesni pregled metoda učenja stranoga jezika; suvremeni pristup nastavi stranoga jezika; koncept komunikacijske kompetencije; mjerenje komunikacijske kompetencije; ciljevi i zadaci nastave stranih jezika; poučavanje jezičnih vještina; jezična svjesnost; samostalnost u učenju stranog jezika; vrednovanje i samo vrednovanje; jezični portfolio; upotreba nastavnih sredstava i pomagala u nastavi stranih jezika; jezične pogreške i njihovo ispravljanje; razredni diskurs; organizacija nastavnih sadržaja (gramatički, situacijski, funkcionalno-pojmovni, proceduralni pristupi); poučavanje jezika u funkciji struke; uloga autentičnih materijala u nastavi stranih jezika; analiza potreba za poznavanjem stranih jezika; razvijanje interkulturalne kompetencije; specifične uloge nastavnika stranih jezika; metode istraživanja u nastavi stranih jezika (akcijsko istraživanje, znanstveno istraživanje).
Cilj: Stjecanje uvida u temeljne postavke teorije nastave stranih jezika s dijakronijskog i sinkronijskog stajališta; razumijevanje osnovnih koncepata teorije nastave stranih jezika.
Kroz sadržaje kolegija studenti će se osposobiti za razumijevanje procesa poučavanja stranoga jezika i za izbor odgovarajućih strategija poučavanja.
Obvezna literatura: 
Lightbown, P. M., Spada, N. (1999). How Languages are Learned. Revised ed. Oxford: OUP.
Nunan, D. (1991). Language Teaching Methodology. London: Pretice Hall.
Petrović, E. (1998). Teorija nastave stranih jezika. Zagreb:  Školska knjiga.
Vilke, M. (1977) Uvod u glotodidaktiku. Školska knjiga: Zagreb. (u pripremi novo izdanje)
Dopunska literatura:
Council of Europe Common European Framework of Reference for Languages: Learning, teaching, assessment. (2001). Cambridge: CUP.
Mihaljević Djigunović, J. (1998). Uloga afektivnih faktora u učenju stranoga jezika. Zagreb: Filozofski fakultet.
Richards, J. C. (2001). Curriculum Development in Language Teaching,. Cambridge: CUP.
Stern, H. H. (1983). Fundamental Concepts of Language Teaching. Oxford: OUP.
Vrhovac, Y. i suradnici. (1999). Strani jezik u osnovnoj školi. Zagreb: Naklada Ljevak.
Vrhovac, Y. (2000). Govorna komunikacija i interakcija na satu stranoga jezika. Zagreb: Naklada Ljevak. 

Naziv kolegija: METODIKA NASTAVE ENGLESKOG JEZIKA
Nositelj kolegija: prof. dr. Jelena Mihaljević Djigunović
Nastavnici: prof. dr. Jelena Mihaljević Djigunović, dr. Marta Medved Krajnović, Renata Geld
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII.
Status: obvezni
Oblik nastave: 2 sata seminara
Uvjeti: --
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Kontrastivno poučavanje izgovora engleskog u tri osnovne dobne skupine; kontrastivno počavanje morfo-sintaktièkih struktura engleskog jezika u tri osnovne dobne skupine; kontrastivno poučavanje semantičkih jedinica  engleskog jezika u tri osnovne dobne skupine; kontrastivno pouèavanje grafijske razine engleskog jezika u tri osnovne dobne skupine; analiza uèeničkog međujezika engleskog u tri osnovne dobne skupine; analiza pogrešaka hrvatskih učenika engleskog jezika i pristup pogreškama; obrada kulture i civilizacije u zemljama jezika cilja; izbor i obrada književnih tekstova pisanih na jeziku cilju; kriteriji odabira nastavnih materijala za uèenje engleskog jezika.
Cilj: Osposobljavanje studenate da opća znanja steèena u jeziku i o jeziku koji će predavati te u kolegijima koje su već odslušali iz područja obrazovnih i odgojnih znanosti, te teorijske postavke glotodidaktike primijene na nastavu engleskog jezika.
Studenti æe se pripremiti za izvođenje nastave engleskog jezika na različitim stupnjevima uèeničke kompetencije, u različitim uvjetima te za rad s uèenicima razlièite dobi.
Obvezna literatura: 
Harmer, J. (1991). The Practice of English Language Teaching. London: Longman.
McDonough, J., McDonough, S. (1997). Research Methods for English Language Teachers. London: Arnold.
Carter, R., Nunan, D. (2001).Teaching English to Speakers of Other Languages. Cambridge:  CUP.
Ur, P. (1996). A Course in Language Teaching: Practice and Theory. Cambridge: CUP.
Dopunska literatura:
Carter, R., McCarthy, M. (1988). Vocabulary and Language Teaching. London: Longman.
Odlin, T. (1994). Perspectives of Pedagogical Grammar. Cambridge: CUP.
Richard-Amato, P. R. (1998).  Making it Happen. London: Longman.
Tarone, E., Yule, G. (1989). Focus on the Language Learner. Cambridge: CUP.
Časopisi: ELT Journal, Metodika, Strani jezici

Naziv kolegija: UÈENJE ENGLESKOG JEZIKA U RANOJ ŠKOLSKOJ DOBI
Nositelj kolegija: prof. dr. Jelena Mihaljeviæ Djigunoviæ
Nastavnik: prof. dr. Mirjana Vilke
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: IX.
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara
Uvjeti: --
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Razlozi uvođenja stranih jezika u ranu školsku dob; kratki prikaz dosadašnjih istraživanja u tom području; osobine djeteta rane školske dobi i njegove mogućnosti i ograničenja u usvajanju stranoga jezika u tom razdoblju njegova jezičnoga, spoznajnoga, afektivnoga i motoričkoga razvoja; pregled, prikaz i primjena tehnika i postupaka u radu u razredu koje su se pokazale uspješnima.
Cilj: Osposobiti studente za izvođenje nastave stranih jezika u ranoj školskoj dobi.
Obvezna literatura: 
Vilke, M., Vrhovac, Y. (ur.) (1993). Children and Foreign Languages I. Zagreb: Filozofski fakultet. 
Vilke, M., Vrhovac, Y. (ur.) (1995). Children and Foreign Languages II. Zagreb: Filozofski fakultet. 
Vrhovac, Y. (ur.) (1995). Children and Foreign Languages III. Zagreb: Filozofski fakultet. 
Vilke, M. (1991). Vaše dijete i jezik. Zagreb: Školska knjiga.
Dopunska literatura:
Nikolov, M., Curtain, H. (ur.) (2000) An early start: Young learners and modern languages in Europe and beyond.  Strasbourg: Council of Europe.
Nikolov, M. (2002) Issues in English Language Education. Wien: Peter Lang.
Vrhovac, Y. (ur.) (1999). Strani jezik u osnovnoj školi. Zagreb: Naprijed.

Naziv kolegija: DVOJEZIČNOST
Nositelj kolegija: prof. dr. Jelena Mihaljević Djigunović
Nastavnik: dr. Marta Medved Krajnović
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezika: engleski
Semestar: IX.
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara
Uvjeti: --
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Odreðenje dvojeziènosti; povijesni pregled istraživanja dvojeziènosti; odnos i vrste  individualne i društvene dvojeziènosti; dinamika dvojeziènoga razvoja (u prirodnome i institucionaliziranome kontekstu); jezièna obrada kod dvojeziènih osoba; meðujezièni utjecaji u dvojeziènom sustavu; komunikacijska kompetencija dvojeziènih osoba; jednojezièni i dvojezièni modalitet; prebacivanje koda; odumiranje jezika; odnos dvojeziènosti i spoznaje; dvojeziènost i obrazovanje.
Cilj: Stjecanje uvida u temeljne procese dvojeziènoga razvoja, posebitosti lingvistièke i komunikacijske kompetencije dvojeziènih osoba te temeljna pitanja dvojeziènoga obrazovanja.

Obvezna literatura: 
Baker, C. (2000). The Care and Education of Young Bilinguals: An Introduction for Professionals. Clevedon, Buffalo, Toronto, Sydney: Multilingual Matters Ltd.
Hamers, J., Blanc, M. (2000). Bilinguality and Bilingualism. 2nd edition. Cambridge: CUP.
Romaine, S. (1995). Bilingualism. 2nd edition. Oxford: Blackwell Publishers.
Dopunska literatura:
Bialystok, E. (2001). Bilingualism in Development: Language, Literacy and Cognition. Cambridge: CUP. 
Dewaele, J-M., Housen, A., Wei, L. (ur.) (2003). Bilingualism: Beyond Basic Principles. Cleters Clevedon, Buffalo, Toronto, Sydney: Multilingual Matters Ltd.
Hakuta, K. (1986). Mirror of Language: The Debate on Bilingualism. New York: Basic Books.
Nicol, J. L. (ur.) (2001). One Mind, Two Languages: Bilingual Language Processing. Oxford: Blackwell Publishers.
Èasopis: Bilingualism: Language and Cognition.

Naziv kolegija:  POUÈAVANJE  KNJIŽEVNOSTI U NASTAVI ENGLESKOG KAO STRANOG JEZIKA
Nositelj kolegija: prof.dr. Jelena Mihaljeviæ Djigunoviæ
Nastavnik:  prof. dr. Mirjana Vilke
ECTS bodovi: 5
Jezik: engleski
Semestar: IX 
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara
Uvjeti: --
Ispit: usmeni 
Sadržaj: Obrada prièe (po moguænosti autohtone, s engleskog govornog podruèja) namijenjena  širokom rasponu uzrasta i razina znanja – od slušanja s razumijevanjem za najmlaðe poèetnike, do uputa o pisanju vlastitih verzija prièa za  naprednije.
Obrada pjesme čiji  je osnovni cilj razgovor o pročitanom, doživljaj umjetničkog i zauzimanje vlastitog stava. Obrada  kratke priče ili odlomka romana kao poticaj  učenicima  da  izražavaju  stavove o određenom problemu, što neizravno pridonosi razvoju njihove lingvističke i komunikacijske kompetencije kao i formiranju  vlastita svjetonazora. Obrada dramskog teksta bliskog interesima učenika. Za napredne učenike izuzetno je motivirajuće obraditi  odlomak  aktualne TV dramske izvedbe, od “skidanja” teksta do vlastite izvedbe, što ima izuzetan učinak na ortoepski razvoj učenika.
Ciljevi: Stjecanje uvida u naèine motivacije uèenika razlièitih dobnih skupina i razlièitih razina znanja za èitanje i razumijevanje književnih tekstova na engleskom jeziku. Razvijanje sposobnosti odabira tekstova koji u uèenicima bude zanimanje za književnost na engleskom jeziku, a istovremeno produbljuju njihovu lingvistièku i komunikacijsku kompetenciju.
Obvezna literatura: 
Collie, J., Slater, S. (1987). Literature in the Language Classroom: A resource book of ideas and activities. Cambriddge: CUP.
Falvey, P., Kennedy, P. (1997). Learning Language Through Literature. Hong Kong: Hong Kong University Press.
Dopunska literatura:
Gail, E., Brewster, J. (1991). The Story Telling Handbook for Primary Teachers. London: Penguin.
Lazar, G. (1993). Literature and Language Teaching. Cambridge: CUP.
Maly, A., Duff, A. (1982). Drama Techniques in Language Learning. Cambridge: CUP.
Mc Rae J., Carter, R. (2004). The Routledge Guide to Modern English Writing. London: Routledge.
McRae, J., Pantaleoni, L. (1996) Chapter and Verse. Oxford: OUP.
Odabrani literarni tekstovi.

Naziv kolegija: MULTIMEDIJALNOST U NASTAVI STRANIH JEZIKA
Nositelj kolegija: prof. dr.  Jelena Mihaljeviæ Djigunoviæ
Nastavnik: dr. Marta Medved Krajnoviæ
ECTS bodovi: 5
Jezik: engleski
Semestar: IX. 
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara
Uvjeti: --
Ispit: usmeni 
Sadržaj: Korištenje medija i njihov izravan utjecaj na razvoj komunikacijske kompetencije uèenika; kratki povijesni pregled upotrebe elektronskih medija u nastavi stranih jezika tijekom posljednjih 50 godina od auditivnih (magnetofona) do audiovizualnih ( filma, TV, Videa, DVD-a) i njihova  uloga u unapreðenju nastave stranih jezika; prikaz i primjena tehnika i postupaka u razredu s pomoæu razlièitih medija; CALL (nastava stranih jezika s pomoæu raèunala); osnovni principi Skinnerovog  programiranog uèenja kao temelj današnjih sofisticiranih programa za uèenje stranih jezika; uloga Interneta u nastavi engleskoga jezika.
Ciljevi: Osposobljavanje studenata za korištenje medija koji pretvaraju razred u bogato lingvistièko-komunikacijsko okruženje.
Obavezna literatura:
Chapelle, C. A. (2001) Computer Application in Second Language Acquisition, Foundations for teaching, testing and research. Cambridge: CUP.
Dudeney, G. (2000). The Internet and the Language Classroom. Cambridge: CUP.
Dopunska literatura:
Warschauer, M., Ken, R. (2000). Network-based Language Teaching:Concepts and Practice. Cambridge: CUP.

Naziv kolegija: PRIMJENA KOGNITIVNE LINGVISTIKE U UÈENJU I POUÈAVANJU DRUGOG JEZIKA
Nositelj kolegija: prof.dr. Jelena Mihaljeviæ Djigunoviæ
Nastavnik: Renata Geld
ECTS bodovi: 5
Jezik: engleski
Semestar: IX 
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara
Uvjeti: Kognitivna lingvistika 
Ispit: usmeni
Sadržaj: Pitanje (ne)razdvojivosti procesa usvajanja i procesa uèenja drugog jezika. Uloga kategorija (konceptualnih, lingvistièkih, gramatièkih) u usvajanju jezika. Problematika uèenja i pouèavanja višeznaènih rijeèi i idiomatskih izraza. Sistematiènost konceptualne metafore i njena primjena u pouèavanju idiomatskih izraza. Važnost smislenosti u uèenju vokabulara: metafora/metonimija, poopæavanje/specijaliziranje). Kognitivno procesiranje i konstruiranje znaèenja: odnos opæih kognitivnih sposobnosti i kognitivnih strategija u uèenju drugog jezika. Individualne razlike u uèenju: kognitivne strategije kao zrcalo subjektivnog shvaæanja jeziènog znaèenja te kreativnosti ljudskoga uma. Odnos jeziène svjesnosti i ''prirodnog'' usvajanja drugog jezika: usporedba i prosudba - kognitivne strategije/opæe kognitivne sposobnosti u usvajanju znaèenja. Kognitivna gramatika kao teorija temeljena na uporabi (eng. usage-based theory) i njena primjena u uèenju i pouèavanju drugog jezika. Uèenje uvidom: gramatika kao konceptualna struktura. Problematika uèenja gramatièkih pravila/izuzetaka: znaèaj simbolièke prirode gramatike i shematskih definicija oblika i struktura u uèenju i pouèavanju drugog jezika.
Ciljevi: Stjecanje znanja o temeljnim aspektima kognitivnolingvistièke teorije koji su relevantni u suvremenim strujanjima u teoriji usvajanja drugog jezika te u teoriji i praksi uèenja i pouèavanja stranoga jezika. 
Obavezna literatura: 
Achard, M., Niemeier, S. (ur.) (2004). Cognitive Linguistics, Second Language Acquisition and Foreign Languge Teaching.  Berlin, New York: Walter de Gruyter Inc.
Putz M., Niemeier S., Dirven R. (ur.) (2001). Applied Cognitive Linguistics I: Theory and Language Acquisition.  Berlin, New York: Mouton de Gruyter.
Putz, M., Niemeier, S., Dirven, R. (ur.) (2001). Applied Cognitive Linguistics II: Language Pedagogy. Berlin, New York: Mouton de Gruyter.
Dopunska literatura:
Aarts, B., Denison, D., Keizer, E., Popova, G. (ur.) (2003). Fuzzy Grammar. Oxford: Oxford University Press.
Albertazzi, L. (ur.) (2000). Meaning and Cognition , A multidisciplinary approach. Amsterdam, Philadelphia: John Benjamins.
Dirven, R., Verspoor, M. (2004). Cognitive Exploration of Language and Linguistics. Amsterdam, Philadelphia: John Benjamins.

NASTAVNA PRAKSA (10 ECTS)

U programu ovog studija praksa zauzima važno mjesto kao i u programima veæine europskih sveuèilišta koja obrazuju buduæe nastavnike. Iako joj je dodijeljeno manje ECTS bodova nego što je to sluèaj u veæini europskih sveuèilišnih nastavnièkih studija (npr. na finskim i švedskim sveuèilištima praksi se dodjeljuje po 22 ECTS boda, na španjolskim 15 ECTS boda, na nekim austrijskim – primjer Sveuèilišta u Beèu – i do 27 ECTS boda!), svojom koncepcijom i strukturom ona slijedi glavne intencije prakse na europskim sveuèilištima. U suvremenom obrazovanju buduæih nastavnika studenta se kroz nastavnu praksu osposobljava da znanstveno utemeljene spoznaje bitne za proces uèenja i pouèavanja (one vezane uz predmet koji æe pouèavati i one koje stjeèe iz podruèja obrazovnih i odgojnih znanosti) na primjeren naèin primijeni u nastavi. Kako su i istraživanja uloge prakse u obrazovanju buduæih nastavnika pokazala, bez nastavne prakse student završava to obrazovanje sa segmentiranim znanjima koja kasnije ne može kvalitetno operacionalizirati. Stoga je praksa i u našem diplomskom nastavnièkom studiju integrirana u  program obrazovanja.

CILJ: razviti praktiène aspekte nastavnièke kompetencije kroz osobno iskustvo pouèavanja engleskoga kao stranoga jezika; povezati teorijske (struène i profesionalne) spoznaje iz relevantnih kolegija s konkretnim primjerima nastavne prakse; razviti osjeæaj profesionalnosti; razviti osjeæaj profesionalne odgovornosti; razviti sposobnost za samoprocjenu nastavnièke kompetencije.

STRUKTURA:
Nastavna se praksa realizira kroz praktikum (na Filozofskom fakultetu), hospitiranje i držanje nastave u školama, te kroz individualni samostalni rad studenta:

Praktikum se održava jednom tjedno po 1 sat (ukupno 30 nastavnih sati), na fakultetu, a cilj mu je osposobiti studenta za ciljano i refleksivno promatranje nastave, procjenu efekta razlièitih nastavnih strategija, izradu plana nastavnog sata, osvještavanje aspekata nastavnièke kompetencije koje student treba posebno razvijati. Rad u praktikumu ukljuèuje analizu dnevnika nastavne prakse, analizu video snimaka nastave engleskog jezika, simulaciju sekvenci nastave, samoanalizu snimaka vlastite nastave, izradu nastavnih materijala. 

Hospitacije (30 nastavnih sati) ukljuèuju promatranje nastave koju izvode nastavnici u školama-vježbaonicama, te drugi studenti koji školsku praksu izvode u odreðenoj školi. Svakom satu prethodi uvodni razgovor s osobom koja æe predavati te analizu nakon promatrane nastave. Student tijekom hospitacija vodi dnevnik prema kriterijima postavljenima u praktikumu. 

Samostalno održavanje nastave ukljuèuje dva aspekta. Student tijekom školske prakse održava ukupno 50 nastavnih sati: 20 sati drži u razlièitim odjeljenjima (grupama) kako bi stekao iskustvo pouèavanja engleskog jezika na razlièitim razinama jeziène kompetencije te u razlièitim uvjetima, a preostalih 30 sati realizira tako da predaje po 10 sati u istom odjeljenju (grupi) kako bi stekao uvid u razvojne aspekte procesa nastave i uèenja te razvio osjeæaj profesionalne odgovornosti za uèenike koje pouèava. Studentovo održavanje nastave sustavno nadgleda i ocjenjuje mentor, a o pojedinim se aspektima raspravlja na praktikumu. Student æe na pripremu i analizu jednog sata kojeg samostalno izvodi trošiti, u prosjeku, po tri radna sata. 

Sastavljanje portfolija podrazumijeva studentovo prikupljanje profesionalno relevantnih dokumenata o razvijanju vlastite nastavnièke kompetencije. Ti dokumenti ukljuèuju primjerke planova nastavnih sati, ocjene mentora o kvaliteti studentove samostalne nastave, samoevaluaciju postignute nastavnièke kompetencije, primjerke samostalno izraðenog nastavnog materijala, dnevnik prakse te, kao neobavezan dio, video snimku samostalne nastave.