Sveučilište u Zagrebu
Filozofski fakultet
Odsjek za lingvistiku

PROGRAM DIPLOMSKOGA STUDIJA LINGVISTIKE

1. UVOD
a) Razlozi za pokretanje studija
Svako veće sveučilište u Europi ima studij lingvistike. Vrlo su često takvi studiji podijeljeni u više smjerova, no za naše prilike činilo se najprimjerenijim pojedine specijalizacijske smjerove uvesti tek na razini diplomskoga studija. Potrebe za takvim studijem proizlaze iz:
•	težnje za sveopćim razumijevanjem jezičnoga fenomena kao jedinstvenoga obilježja ljudske vrste
•	razvitka svijesti i potreba za istraživanjem etničke i kulturne raznolikosti čovječanstva koje jezici svijeta čine neodvojiv dio
•	razvitka suvremenih informatičkih i telekomunikacijskih tehnologija kod kojih je, međutim, prirodni jezik još uvijek temeljni kod za interpersonalan prijenos obavijesti
•	težnje za primjenom lingvističkih spoznaja u ostalim društveno-humanističkim znanostima (npr. sociologiji, psihologiji, patologiji govora, glotodidaktici itd.)
•	razvitaka spoznaja o funkcioniranju ljudskoga uma i mozga

b) Dosadašnja iskustva predlagača u provođenju ekvivalentnih ili sličnih programa
Odsjek za lingvistiku (prije 1999. Odsjek za opću lingvistiku i orijentalne studije, a prije 1968. Odsjek za opću lingvistiku i komparativnu književnost) Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu održava Studij opće lingvistike od ak. godine 1968/69. Neki se oblici nastave danas obuhvaćene tim studijem — indoeuropeistička poredbena gramatika — na zagrebačkom sveučilištu održavaju još od ak. godine 1874/75, a godine 1908. osnovana je Katedra za indogermansku komparativnu filologiju.
d) Otvorenost studija prema pokretljivosti studenata
Studij otvara mnoge mogućnosti suradnje s drugim odsjecima u organizaciji kurikuluma i izvođenju nastave. Pojedine smjerove diplomskoga studija mogu upisati i studenti koji su završili druge preddiplomske studije osim lingvistike.
2. OPĆI DIO
2.1. Naziv studija
Studij lingvistike koji se sastoji od Preddiplomskoga studija lingvistike i Diplomskoga studija lingvistike.
2.2. Nositelj studija
Odsjek za lingvistiku Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
2.3. Trajanje studija
Studij traje ukupno 10 semestara: preddiplomski 6 i diplomski 4.
2.4. Uvjeti upisa na studij
Završeno srednjoškolsko obrazovanje i položen razredbeni ispit na Filozofskome fakultetu Sveučilišta u Zagrebu te završen preddiplomski studij.
2.6. Diplomski studij
Diplomski studij lingvistike postavljen je kao niz usmjerenja sa zasebnim uvjetima upisa i programima studiranja koji se, međutim, isprepleću na razini izbornih predmeta:
•	Diplomski studij lingvistike, smjer opća lingvistika
•	Diplomski studij lingvistike, smjer poredbena lingvistika
•	Diplomski studij lingvistike, smjer računalna lingvistika
•	Diplomski studij lingvistike, smjer primijenjena lingvistika
•	Diplomski studij lingvistike, smjer kognitivna lingvistika.
Smjer opća lingvistika omogućuje studentima da se upute u produbljenija znanja o individualnom i kolektivnom usvajanju jezične kompetencije i raspolaganju njome, o tome kako čovjekova jezična djelatnost funkcionira u širim okvirima komunikacijske i simboličke prakse, te kako se analiziraju, s različitih aspekata, jezični iskazi. Izborni su predmeti, u širokom dijapazonu, namijenjeni individualnom proširenju studijske osnove, bilo iz ostalih domena lingvistike, bilo iz nekog od komplementarnih područja humanističkih i društvenih znanosti. Student, stekavši akademski naziv magistra lingvistike, smjer opća lingvistika, osposobljen je za rad u znanstvenim institucijama lingvističke, filološke i šire humanističke orijentacije, u masovnim medijima, na poslovima javnog predstavljanja poduzeća i ustanova (public relations), te svagdje gdje je potrebno oblikovati i/li kritički analizirati jezične iskaze (na poslovima propagande, društvenih istraživanja itd.)
Smjer poredbena lingvistika ima za cilj formirati potencijalne jezikoslovne stručnjake koji će moći samostalno pristupati znanstvenom proučavanju jezika ili jezičnih porodica s poredbene točke gledišta. Usmjerenje je namijenjeno studentima koji su završili trogodišnji studij lingvistike, ali otvoreno je i za studente drugih studijskih grupa (npr. klasične filologije, indologije, slavistike) koje zanima poredbeni, povijesni i tipološki pristup jeziku. Premda je naglasak na poredbenoj gramatici indoeuropskih jezika, studij omogućuje i za samostalno istraživanje jezika drugih porodica, te za tipološko proučavanje jezika. Studenti koji završe usmjerenje iz poredbene lingvistike stjecat će naziv magistra lingvistike, smjer poredbena lingvistika, a pretpostavka je da će se moći zapošljavati na institucijama koje se bave znanstvenim proučavanjem jezika.
Smjer računalna lingvistika omogućuje studentima dublji uvid u područje računalne lingvistike tj. uporabu računala u obradi prirodnoga jezika. Cilj mu je osposobiti jezikoslovne stručnjake koji će istodobno biti kompetentni u području računalne obrade jezičnih podataka ponajprije za potrebe znanstvenoistraživačkih i nastavnih ustanova koje se bave takvim vrstama p(r)oučavanja, ali i informatičkih, leksikografskih, novinskih, dokumentalističkih, arhivskih, knjižničnih ustanova i tvrtki te ostalih ustanova u kulturi i znanosti gdje se pojavljuje potreba za (računalno)jezikoslovnim obradama teksta.
Smjer primijenjena lingvistika omogućuje studentima da se upute u produbljena znanja o odnosu između jezika i društva, jezika i djelovanja, jezika i uma, te jezika i ljudske individualne ili kolektivne psihe, te da steknu istraživačke vještine prepoznavanja i vrednovanja različitih aspekata ovih odnosa, kao i da sami razviju komunikacijske vještine utemeljene na usvojenim znanjima. Izborni su kolegiji namijenjeni individualnom proširenju studijske osnove, bilo iz ostalih područja lingvistike, bilo od komplementarnih području humanističkih i društvenih znanosti. Student, stekavši naziv magistra lingvistike, smjer primijenjena lingvistika, osposobljen je za rad u znanstvenim institucijama lingvističke, filološke i šire humanističke orijentacije, u masovnim medijima, na poslovima javnog predstavljanja poduzeća i ustanova, državnim i političkim institucijama, obrazovnim i zdravstvenim ustanovama.
Smjer kognitivna lingvistika omogućuje studentima stjecanje znanja i kompetencije  iz jednog od temeljnih suvremenih lingvističkih pravaca, odnosno lingvističkih teorija koje cjelovito i zaokruženo opisuju funkcioniranje jezičnoga sustava i svih njegovih razina sagledavajući ga kao integralni dio čovjekova znanja, odnosno ljudskih kognitivnih sposobnosti. Uvođenjem diplomskoga studija smjera kognitivne lingvistike prate se suvremeni trendovi sveučilišne nastave u Europi i Americi. Izbornim kolegijima stječu se znanja iz srodnih disciplina koje tvore kognitivnu znanost i tako se prožimaju s kognitivnom lingvistikom, npr. psihologija, antropologija, umjetna inteligencija (informacijske znanosti), filozofija čime se sagledava funkcioniranje jezika te njegovo mjesto u ljudskom znanju s (kognitivno)lingvističkim kolegijima kao jezgrenima. Moguće zaposlenje studenti koji završe ovaj smjer je u istraživačkim institutima, sveučilištima humanističko-društvene orijentacije, marketingu, PR-u i sl.
2.8. Stručni ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija
Akademski naziv koji student stječe po završetku preddiplomskoga studija lingvistike je prvostupnik lingvistike / baccalaureus linguisticae / BA of linguistics ili kako već bude određeno Statutom Sveučilišta u Zagrebu.
Akademski naziv koji student stječe po završetku diplomskoga studija lingvistike jest magistar lingvistike / magister linguisticae / MA of linguistics uz naznaku smjera ili kako već bude određeno Statutom Sveučilišta u Zagrebu.

3. OPIS PROGRAMA
3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta
Svi se predmeti predaju u obliku jednosemestralih kolegija osim zajedničkoga predmeta — stranoga jezika koji se predaje kao dvosemestralni kolegij. Za sada je predviđeno da se svi predmeti predaju na hrvatskome jeziku. Svi predmeti u ovom programu studija donose 5 bodova.
Na studiju lingvistike postoje dvije vrste izbornih predmeta: unutarnji, koje nudi sam Odsjek,  i vanjski, koji se biraju iz ukupne ponude predmeta na Fakultetu/Sveučilištu.

3.1.2. Preddiplomski i diplomski studij lingvistike: unutarnji izborni predmeti
L003: Algebarska lingvistika
L004: Primijenjena lingvistika
L201: Prepoznavanje riječi
L202: Povijest lingvističkih teorija
L211: Indoeuropska morfologija
L212: Indoeuropsko čitanje latinskih tekstova
L213: Lingvistička propedeutika
L214: Lingvistička tipologija
L221: Umjetni jezici
L222: Generativna gramatika
L223: Korpusna lingvistika
L231: Lingvistika i njezini dijalekti
L241: Kognitivna lingvistika

L401: Tečaj indoeuropskoga jezika
	L401a: Tečaj sanskrta
	L401b: Tečaj grčkoga
	L401c: Tečaj latinskoga
	L401d: Tečaj staroslavenskoga
	L401e: Tečaj litavskoga
	L401f: Tečaj albanskoga
L402: Tečaj neindoeuropskoga jezika
	L402a: Tečaj turskoga
	L402b: Tečaj madžarskoga
	L402c: Tečaj japanskoga
	L402d: Tečaj kineskoga
	L402e: Tečaj arapskoga
U okviru jezičnih tečajeva treba predvidjeti stanovit broj sati terenske nastave.

3.1.3. Diplomski studij lingvistike, smjer opća lingvistika, obvezni predmeti
L301: Znakovi u komunikaciji
L302: Mentalni leksikon
L303: Analiza diskursa
L304: Znakovi u društvu

3.1.4. Diplomski studij lingvistike, smjer poredbena lingvistika, obvezni predmeti
L311: Poredbena gramatika indoeuropskih jezika
L312: Uvod u indoeuropski jezik
L313: Čitanje staroirskih tekstova
L211: Indoeuropska morfologija
L212: Indoeuropeističko čitanje latinskih tekstova
L213: Lingvistička propedeutika
L214: Lingvistička tipologija
U deset semestara studija ukupno 5 jezičnih tečajeva od kojih 3 L401 i 2 L402.

3.1.5. Diplomski studij lingvistike, smjer računalna lingvistika, obvezni predmeti
L321: Jezične tehnologije
L322: Odabrana poglavlja iz algebarske lingvistike
L323: Statističke metode u lingvistici
L324: Prevoditelj i računalo

3.1.6. Diplomski studij lingvistike, smjer primijenjena lingvistika, obvezni predmeti
L331: Jezik u javnoj i interpersonalnoj komunikaciji
L332: Razvoj i učenje jezika
L333: Jezični poremećaji
L334: Semantika razumijevanja

3.1.7. Diplomski studij lingvistike, smjer kognitivna lingvistika, obvezni predmeti
L341: Kognitivna sintaksa i semantika
L302: Mentalni leksikon
L323: Statističke metode u lingvistici
L344: Kognitivni modeli semantičkih promjena

Cjelovit popisi vanjskih izbornih predmeta za diplomske studije sastavit će se nakon što bude poznata ponuda predmeta s ostalih studijskih grupa Filozofskoga fakulteta i/li Sveučilišta u Zagrebu.

3.2. Opis svakoga predmeta

3.2.1. naziv
L003: Algebarska lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Mjesto algebarske lingvistike u lingvistici. Logika: algebra sudova, logički sud/iskaz (jednostavni i složeni), notacija, negacija, konjunkcija, disjunkcija, implikacija, ekvivalencija, Shefferova operacija, redukcija logičkih operacija, Booleove funkcije; predikatna logika, kvantifikacija; prirodni jezik i logika; logika kao umjetni jezik. Teorija skupova: pojmovi skupa, podskupa, praznoga skupa; jednakosti, presjeka, unije, razlike, dopune skupova, Kartezijev umnožak skupova. Odnosi i algebarske strukture: pridruživanje, uređaj (strogi i nestrogi), uređeni par, odnos, povratnost, rešetka, grupoid, monoid, poluskupina, skupina, slovoreni odnosi, brojni odnosi, preslikavanje.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Uvodi, priprema i upoznaje studente s modelima i metodama neophodnim za razumijevanje formalnih pristupa u lingvistici i lingvističkim teorijama.

3.2.9. popis obvezatne literature
Partee, B., Meulen, A. T., Wall, R. E. (1990) Mathematical Methods in Linguistics, Kluwer, Dordrecht.
Zsigmond, H.; Mihály, S. (1976) Pristup modernoj algebri, Školska knjiga, Zagreb. 
Kalužnin, L. A. (1975) Što je matematička logika, Školska knjiga, Zagreb (poglavlja I. i III.) .
Kovač, Srećko (1994) Logika, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb.

3.2.10. popis dopunske literature
László Bulcsú: »Broj u jeziku«, Naše teme, 6/1959, Zagreb (pretisak u SOL 10/1990).

3.2.1. naziv
L004: Primijenjena lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izboran

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Upoznavanje s osnovnim spoznajama o odnosu između jezika i psihe, jezika i djelovanja, jezika i društva, te jezika i obrazovanja, odnosno s osnovnim pojmovima psiholingvistike, sociolingvistike, pragmalingvistike i glotodidaktike.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje ključnim terminima (poput prepoznavanje, razumijevanje; diglosija, jezična standardizacija;  govorne radnje, konverzacijske implikature; usvajanje glasova, usvajanje riječi) te interdisciplinarnim pristupom istraživanju jezika.

3.2.9. popis obvezatne literature
Garman, Michael (1991), Psycholinguistics, Cambridge: CUP.
Wardhaugh, Ronald (1996), An Introduction to Sociolinguistics, Oxford: Blackwell.
Pupovac, Milorad, (1990), Jezik i djelovanje, Zagreb: Pitanja.
Ingram, David (1996). First Language Acquisition,  Cambridge: CUP.

3.2.10. popis dopunske literature
Gernsbacher, Morton Ann (1994), Handbook of Psycolinguistics, San Diego: Academic Press.
Coulmas, Florian (2000), The Handbook of Sociolinguistics, Oxford: Blackwell.
Lewinson, Stephan (1984), Pragmatics, Cambridge: CUP.

3.2.1. naziv
L201: Prepoznavanje riječi

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno
Bodovat će se aktivnost studenata u diskusijama na satu, kratki pisani radovi na satu, domaće zadaće, seminarski rad i ispit.

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Unutar ovoga kolegija koji pripada širem području istraživanja razumijevanja jezika, obradit će se aktualni modeli i metode prepoznavanja govorene i pisane riječi, prepoznavanje izolirane riječi i riječi u povezanom govoru te različiti efekti koji na uspješnost njena prepoznavanja utječu – učestalost upotrebe riječi, kontekst, značenjski faktori. U prepoznavanje riječi proanalizirat će se različite dimenzije riječi, odnosno reprezentacije riječi  –  njen fonetski i fonološki oblik, njene morfološke karakteristike.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje osnovnim kognitivistički utemeljenim teorijskim instrumentarijem s podučja znanstvenoga istraživanja mentalne reprezentacije i prepoznavanja riječi te priprema studenata za samostalno organiziranje i provedbu eksperimentalnog istraživanja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Erdeljac, V. (1997) Prepoznavanje riječi, SOL, Ibis, Zagreb
Gernsbacher, M.A. (1994). Handbook of Psycholinguistics. San Diego: Academic Press. 
Marslen Wilson, W. D. (2000) Organising principles in lexical access and representation? A view across languages , u: A. Cutler, J.M. McQueen & R. Zondervan (Eds), Proceedings of the Workshop on Spoken Word Access Processes 19-22, Nijmegen, The Netherlands
Rodd, J. Gaskell, M.G., Marslen Wilson, W. D. (2000),  Why are words with many senses recognised faster?  International Journal of Psychology, 35, Jun/Aug 2000 (3-4), p27
Marslen-Wilson, W.D. (1987) Functional parallelism in spoken word-recognition., Cognition, 25, 71-102.

3.2.10. popis dopunske literature
Fitzpatrick, J. and Wheeldon, D. (2000). Phonology and Phonetics in Psycholinguistic Models of Speech Perception. In: Burton-Roberts, N., Carr, P., Docherty, G. (eds.). Phonological Models: Conceptional and Empirical Issues. Oxford University Press: 131-160.
Jörg Westmeyer Massaro, Dominic (1994). Psychological Aspects of Speech Perception. In: Gernsbacher, M.A., Handbook of Psycholinguistics. Academic Press. 
Klatt, D.-H. (1979). Speech perception: A model of acoustic-phonetic analysis and lexical access. Journal of Phonetics, 7, 279-312. 
Marslen-Wilson and Warren (1994). Levels of Perceptual Representation and Process in Lexical Access: Words, Phones and Features. Psychological Review, 101, 653-675.
Pisoni and Luce (1987). Acoustic-phonetic Representations in Word Recognition. Cognition, 25, 21-52. 
McGurk and MacDonald (1976). Hearing Lips and Seeing Voices. Nature, 264, 746-748.
Massaro and Cohen (1993). Perceiving asynchronous bimodal speech in consonant-vowel and vowel syllables. Speech Communication 13, 127-134.
Massaro, D.W. (2001) Auditory Visual Speech Processing, Proceedings of Eurospeech 2001, Aalborg, Denmark.
LeGoff, Guiard-Marigny, Benoit (1997). Analysis-Synthesis and Intelligibility of a Talking Face. In: van Santen et al. Progress in Speech Synthesis. Springer
Damper, R.I. and Harnard, S.I. (2000). Neural network models of categorical perception of speech. Perception and Psychophysics, 62(4), 843-867.
Massaro (1988). Some criticisms of connectionist models of human performance. Journal of Language and Memory, 27, 213-234
Barons (1992). A Review of the Cocktail Party Effect. Journal of the American Voice I/O Society 12, 35-50

3.2.1. naziv
L202: Povijest lingvističkih teorija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
U okviru predmeta stječe se pregled promišljanja jezika od antike do današnjih dana, a svaki je kolegij posvećen jednoj od etapa razvoja tog promišljanja. U kolegiju Lingvistički strukturalizam razmatraju se, u općem pregledu, najznačajnije strukturalističke teorije od de Saussurea do Chomskog, a posebna se pažnja posvećuje kontekstu geneze strukturalizma u lingvistici i prednostima i ograničenjima što ih takav pristup u sebi nosi.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studenti, aktivno sudjelujući u analizi odabranih tekstova, stječu elementarno poznavanje osnovnih lingvističkih teorija i razvijaju sposobnost analize njihovih epistemoloških determinanti i metodoloških posljedica. Ujedno se upoznaju s terminima karakterističnima za pojedine lingvističke škole i učenja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Bugarski, R., Lingvistika o čoveku, Prosveta, Beograd, 1983.
Harris, R. & T.J. Taylor, Landmarks in Linguistic Thought, Routledge, London – New York, 1996.
Saussure, F. de, Cours de linguistique générale, Payot, Paris, 1916.
Swiggers, P., Histoire de la pensée linguistique, P.U.F., Paris, 1997.
Škiljan, D., Kraj lingvistike?, SOL – Filozofski fakultet, Zagreb, 1991.

3.2.10. popis dopunske literature
Aarsleff, H., From Locke to Saussure, Althone, London, 1982.
Auroux, S. (éd.), Histoire des idées linguistiques, I-III, Mardaga, Sprimont-Bruxelles, 1989-1995.
Robins, R.H., A Short History of Linguistics, Longman, London, 1979.
Sebeok, Th. (ed.), Historiography of Linguistics, I-II, Mouton, The Hague – Paris, 1975.
Škiljan, D., Dinamika jezičnih struktura, Studentski centar, Zagreb, 1976.

3.2.1. naziv
L211: Indoeuropska morfologija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja i 1 sat vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L002

3.2.7. sadržaj
Morfološke podudarnosti indoeuropskih jezika i metode rekonstrukcije gramatičkoga ustroja indoeuropskog prajezika usvajaju se indoeuropeističkom analizom najstarijih zapisa na slavenskim jezicima, osobito staroslavenskih tekstova.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, MH, Zagreb 1997.
S. Ivšić, Slavenska poredbena gramatika, MH, Zagreb 1970.
J. Hamm, Staroslavenska gramatika, ŠK, Zagreb 1970.
A. Savčenko, Poredbena indoeuropska gramatika (skripta), Knjižnica Odsjeka za lingvistiku
R. S. P. Beekes, Comparative Indo-European Linguistics, Benjamins, Amsterdam 1995.

3.2.10. popis dopunske literature
O. Szemerényi, Einführung in die vergleichende Sprachwissenschaft, Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1989.
Ranko Matasović: Kratka poredbenopovijesna gramatika hrvatskoga jezika (skripta), Knjižnica Odsjeka za lingvistiku
Milan Mihaljević, Slavenska poredbena gramatika, 1. dio, Uvod i fonologija, Školska knjiga, Zagreb 2002.

3.2.1. naziv
L212: Indoeuropsko čitanje latinskih tekstova

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L002

3.2.7. sadržaj
Na primjeru jedne Plautove komedije (npr. "Mali Kartažanin") studenti se upoznaju s osobitostima starolatinske gramatike, razlikama spram klasičnog latinskoga, te s mjestom latinskoga među indoeuropskim jezicima. Filološka obrada Plautova teksta prilika je i za kulturno-povijesne i etimološke analize.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, MH, Zagreb 1997.
Izdanja Plautovih komedija dostupna na Internetu (http://perseus.tufts.edu)

3.2.10. popis dopunske literature
Bennett, C. E. Syntax of Early Latin, Vol. II: the Cases, Boston 1914.
Blümel, W, Untersuchungen zu Lautsystem und Morphologie des vorklassischen Lateins, R. Kitzinger, München 1972.
Lindsay, W. M. Syntax of Plautus, Oxford 1907.
Lodge, G. Lexicon Plautinum, Teubner, Leipzig I: 1904-1924, II: 1296-1933.
Matasović, R. Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, Matica hrvatska, Zagreb 1997.
Lefevre, E. (Hg.) Die römische Komödie: Plautus und Terenz, Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstandt 1973.
Segal, E. Roman Laughter. The Comedy of Plautus, Oxford University Press, Oxford 1988. 

3.2.1. naziv
L213: Lingvistička propedeutika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni ispit

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Studente se upoznaje s temeljnim načelima genetske, arealne i tipološke klasifikacije te se posebna pozornost pridaje gramatičkim kategorijama svojstvenim nekim jezicima svijeta koje nisu svojstvene hrvatskom jeziku kao npr. ergativnost, klasifikatori, honorifici, različiti načini izražavanja posvojnosti i sl. U drugom dijelu kolegija studenti se upoznaju s jezicima svijeta, njihovim geografskim smještajem, tipološkim obilježjima, te kulturno-antropološkom pozadinom.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studenti svladavaju temeljne podatke o jezičnoj raznolikosti u svijetu, njihovom zemljopisnom smještaju te osnovnim tipološkom osobinama pojedinih jezičnih porodica.

3.2.9. popis obvezatne literature
Matasović, R. (2001) Uvod u poredbenu lingvistiku, Matica hrvatska.

3.2.10. popis dopunske literature
Atlas jezika svijeta
Croft, W. (1990) Typology and Universals, CUP
Crystal, D. (2000) Language Death, CUP
Foley, W. (1997) Antropological Linguistics, An introduction, Blackwell

3.2.1. naziv
L214: Lingvistička tipologija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L213, može se upisati više puta

3.2.7. sadržaj
Svake godine na kolegiju se tipološki obrađuje jedna gramatička kategorija ili neko tipološki relevantno obilježje u jezicima svijeta (npr. kategorija roda, broja, padeža, ustroj rečenice, poredak sintaktičkih kategorija, itd.).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Uvod u poredbenu lingvistiku, MH, Zagreb 2001.

3.2.10. popis dopunske literature
B. Comrie, Language Universals and Linguistic Typology, CUP, Cambridge 1995.
T. Shopen (ur.) Language typology and Syntactic Description, CUP, Cambridge 1991.

3.2.1. naziv
L221: Umjetni jezici

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar i pismeni ispit

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L003

3.2.7. sadržaj
Pojam jezika. Razlika između prirodnih i umjetnih jezika. Proceduralni jezici i jezici za obilježavanje. PERL početnica. SGML, HTML, XML. Formalni jezici i formalne gramatike. Hijerarhija Chomskoga. Regularne, kontekstno neovisne i kontekstno ovisne gramatike. Stroj s konačnim brojem stanja, transduktori. Lokalne gramatike. Sustavi za obradbu jezičnih podataka s pomoću tranduktora: INTEX i UNITEX.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Predmet upoznaje i uvodi studente u umjetne jezike, formalne gramatike i njihovu primjenu u opisu prirodnih jezika s pomoću sustava za njegovo računalno modeliranje.

3.2.9. popis obvezatne literature
Christiansen, T. & Torkington, N. (22003) Perl cookbook. O'Reilly.
Dovedan, Z. (2003) Formalni jezici, Zavod za informacijske studije, Zagreb.
Partee, B., Meulen, A. T., Wall, R. E. (1990) Mathematical Methods in Linguistics, Kluwer, Dordrecht. (odabrana poglavlja)
Szilberstein, M. (2003) INTEX manual, Sveučilište u Aix-en-Provençeu.

3.2.10. popis dopunske literature
László Bulcsú: Pabirci redničnoga i obavjestničkoga pojmovlja oko razumnih sustava
Tkalac, Slavko & Tuđman, Miroslav: Obrada jezika i prikaz znanja, Zavod za informacijske studije, Zagreb 1993.

3.2.1. naziv
L222: Generativna gramatika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L003

3.2.7. sadržaj
Pojedine lingvističke razine i algebarska lingvistika: fonologija, morfologija, rješavanje morfonoloških i morfoloških problema kao i morfološki opis s pomoću modela algebarske lingvistike; sintaksa, povijest i pravci u generativističkom pristupu, minimalistički program, fonetska i logička forma, primjena formalnih metoda u opisu hrvatskoga.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Pregled formalizacija u lingvistici od Paninija i Aristotela do danas. Upoznavanje s osnovnim pojmovima i postupcima formalnih jezičnih teorija (napose generativne gramatike)

3.2.9. popis obvezatne literature
Chomsky, N.: The Minimalist Program, MIT Press, Cambridge MA 1995.
Freidin, R.: Foundations of Generative Syntax, MIT Press, Cambridge MA 1992.
Golden, M.: O jeziku in jezikoslovju, Filozofska fakulteta, Ljubljana 1996.
Mihaljević, M.: Generativna sintaksa i semantika, HFD, Zagreb 1998.
Mihaljević, M.: Generativna i leksička fonologija, Školska knjiga, Zagreb 1991.

3.2.10. popis dopunske literature
Mihaljević, M.: Generativna fonologija starocrkvenoslavenskoga jezika, SOL, Zagreb 1990.

3.2.1. naziv
L223: Korpusna lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar i pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L003

3.2.7. sadržaj
Definicija korpusa, uloga korpusa u istraživanju jezika, računalno podržan korpus, povijest korpusnih istraživanja u svijetu i u nas, tipovi korpusa, postupci u sastavljanju korpusa, postupci pretraživanja korpusa, postupci obradbe korpusa (obilježavanje, statistička obrada), abecedni i frekvencijski rječnici, konkordancije, praktičan rad na pretraživanju korpusa: Hrvatskoga nacionalnoga korpusa i drugih (nacionalnih) korpusa.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studente se uvodi u područje korpusne lingvistike, upoznaje s ulogom korpusa u današnjim istraživanjima jezika/teksta te daje praktično znanje sastavljanja, obradbe i pretraživanja korpusa.

3.2.9. popis obvezatne literature
Biber, D. (1998) Corpus Linguistics: Investigate Langauge Structure and Use, CUP, Cambridge.
Kennedy, G.: Introduction to Corpus Linguistics, Longman, London 1998.
McEnery, T. & Wilson, A. Corpus linguistics, Edinburgh Univ. Press, Edinburgh 1996, 2001
Sinclair, J.: Corpus, concordance, collocation, Oxford University Press, Oxford 1991.
Tadić, M.: »Računalna obradba hrvatskih korpusa: povijest, stanje i perspektive«, Suvremena lingvistika 43 44, 1997.
Tadić, M.: Jezične tehnologije, Exlibris, Zagreb 2003.
Tognini-Bonelli, E.: Corpus Linguistics at Work, Benjamins, Amsterdam 2001.

3.2.10. popis dopunske literature
Bratanić, M.: »Korpusna lingvistika ili sretan susret«, Radovi Zavoda za slavensku filologiju 27, 1991.
Ooi, B. Y. (1998) Computer Corpus Lexicography, EUP. (odabrana poglavlja)
Tadić, M.: »Od korpusa do čestotnoga rječnika hrvatskoga književnog jezika«, Radovi Zavoda za slavensku filologiju, 27, 1991.
Tadić, M.: »Računalna obradba hrvatskoga i nacionalni korpus«, Suvremena lingvistika 41-42, 1996.
Tadić, M.: »Raspon, opseg i sastav korpusa hrvatskoga jezika«, Filologija 30-31, Zagreb 1998.

3.2.1. naziv
L231: Lingvistika i njezini dijalekti

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L004

3.2.7. sadržaj
Prikaz svojevrsne dijalektalizacije lingvistike, odnosno znanja o jeziku koja više nisu predstavljena jedinstvenim »dijalektom« znanosti o jeziku. Na primjerima odabranih tekstova prikazat će se razvoj različitih lingvističkih disciplina i njihovih glavnih predstavnika što se javljaju  u opreci prema strukturalnoj lingvistici, od sociolingvistike do kognitivne lingvistike. U kolegiju Jezik u društvenom kontekstu bit će prikazane osnovne teorije o međusobnoj uvjetovanosti jezika i društva, poput Fergusonove diglosije, Gumperzove govorne zajednice, Hymesove etnografije komunikacije, Labovljeve socijalne uvjetovanosti jezičnih promjena, Bernsteinove teorije jezičnih kodova ili Klossove teorije jezičnog planiranja.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Upoznavanje s dominantnim teorijama o odnosu između jezika i društva, te osposobljavanje za aktivno razumijevanje i tumačenje društvenih pojava u jeziku i jezičnih pojava u društvu.

3.2.9. popis obvezatne literature
Škiljan, Dubravko (1991), Kraj lingvistike?, Zagreb: SOL -  Filozofski fakultet.
Coulmas, Florian (2000), The Handbook of Sociolinguistics, Oxford: Blackwell.
Radovanović, Milorad (?), Sociolingvistika, Novi Sad: Dnevnik.

3.2.10. popis dopunske literature
Ferguson, Charles A. (1959), Diglossia. Word, 15, 325-40. 
Kloss, Heinz (1967), „Abstand Languages“ and „Ausbau Languages“.Anthropological Linguistics, 9, 7, 29-41.
Gumperz, J. (1968), The Speech Community, International Encyclopedia of Social Sciences 381-6. London: Macmillan.
Hajmz, Del (Hymes, Dell) (1980), Etnografija komunikacije, Beograd: XX vek.
Bernštajn, Bejzil (?), Jezik i društvene klase, Beograd: XX vek.

3.2.1. naziv
L241: Kognitivna lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Kognitivnu lingvistiku smješta se u okvire kognitivne znanosti i sagledavaju se različiti vidovi tumačenja čovjekovih kognitivnih sposobnost s jezikom kao čovjeku specifičnom sposobnošću s pomoću koje možemo proniknuti u strukture ljudskoga znanja i načine čovjekova poimanja svijeta. Kognitivna lingvistika smješta se i u tradicijske lingvističke okvire koji su joj neposredno prethodili (Američka lingvistika, Europski strukturalizam itd.).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Stjecanje temeljnih znanja i ovladavanje temeljnim pojmovima iz kognitivne lingvistike.

3.2.9. popis obvezatne literature
Gardner, H. (1987) The Mind's New Science, A History of the Cognitive Revolution, Basic Books.
Lakoff, G. (1987) Women, Fire and Dangerous Things, What Categories Reveal about the Mind, Chicago University Press.
Langacker, R. (1987) Foundations of Cognitive Grammar, Vol. I, Standford University Press.
Taylor, J. R. (2003) Cognitive Grammar, Oxford University Press.

3.2.10. popis dopunske literature
Jansen, T – Redeker, G. (1999) Cognitive Linguistics: Foundation, Scope and Methodology, Mouton de Gruyter
Rudzka-Ostyn, B (ur.) (1988) Topics in Cognitive Linguistics, John Benjamins
Varela, F.J. – Thompson, E. – Rosch E. (1993) The Embodied Mind, MIT Press
Taylor J. R. (1995) Linguistic Categorization – Prototypes in Linguistic Theory, Clarendon Press, Oxford

3.2.1. naziv
L301: Znakovi u komunikaciji

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer opća lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
uvjeti za smjer opća lingvistika, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Predmet i kolegij namijenjeni su usvajanju osnovnih pojmova semiološke teorije i, posebno, analizi komunikacijskih aspekata upotrebe verbalnih i neverbalnih znakova u ljudskim društvima; posebna se pažnja posvećuje odnosu između jezika i drugih znakovnih sustava i ulozi komunikacije u konstituiranju kolektiva.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje osnovnim semiološkim teorijskim instrumentarijem i uvođenje u praktička istraživanja komunikacijskog aspekta verbalnih i neverbalnih kodova i poruka.

3.2.9. popis obvezatne literature
Baylon, Ch. & X. Mignot, La Communication, Nathan, Monpelier, 1999.
Eco, U., Theory of Semiotics, Indiana University Press, Bloomington, 1976.
Johansen, J.D. & S.E. Larsen, Uvod u semiotiku, Croatia Liber, Zagreb, 2000.
Morris, Ch., Osnove teorije o znacima, BIGZ, Beograd, 1975.
Škiljan, D., Osnove semiologije komunikacije, Sveučilište u Zagrebu, Zagreb, 1979.

3.2.10. popis dopunske literature
Benoit, D. (éd.), Introduction aux sciences de l'information et de la communication, Éd. d'Organisation, Paris, 1995.
Bourdieu, P. , Ce que parler veut dire, Fayard, Paris, 1982.
Ducrot, O., Logique, Structure, Énonciation, Minuit, Paris, 1989.
Gates, B., The Road Ahead, Penguin Books, Harmondsworth, 1995.
Guédon, J.-C., La Planète cyber-Internet et cyberspace, Gallimard, Paris, 1997.
Habermas, J., Theorie des kommunikativen Handeln, Suhrkamp, Frankfurt, 1981.
Laver, J. & S. Hutcheson (eds.), Communication in Face to Face Interaction, Penguin Books, Harmondsworth, 1972.
McLuhan, M., The Gutenberg Galaxy, University of Toronto Press, Toronto, 1962.
Putnam, H., Representation and Reality, M.I.T. Press, Cambridge, 1988.
Shannon, C.E. & W. Weawer, The Mathematical Theory of Communication, University of Illinois Press, Urbana, 1949.
Wolton, D., Penser la communication, Flammarion, Paris, 1997.

3.2.1. naziv
L302: Mentalni leksikon

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno
Bodovat će se aktivnost studenata u diskusijama na satu, kratki pisani radovi na satu, domaće zadaće, seminarski rad, i konačno, ispit.

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer opća lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
uvjeti za smjer opća lingvistika, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Mentalni leksikon, s kognitivističkog stajališta shvaćen kao sustav pohranjivanja leksičkih informacija, istraživat će se s teorijskog i praktičnog aspekta. Podaci prikupljeni iz različitih izvora i dobiveni različitim psiholingvističkim metodama i eksperimentima (npr. govorne greške, govorna patologija, usvajanje prvoga i učenju drugog jezika) iskoristit će se za oblikovnje i upotpunjavanje  modela mentalnoga leksikona.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studenti će ovladati teorijskim pretpostavkama na kojima se temelji proučavanje mentalnoga leksikona te će biti osposobljeni za organiziranje i provedbu odgovarajućih konkretnih istraživanja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Aitchison, J. (1994) Words in the Mind: An Introduction to the Mental Lexicon. Oxford: Basil Blackwell
W.J.M. Levelt (1998) – Speaking. From Intension to Articulation. MIT Press.
Radford, Andrew et al. (1999) Linguistics: An introduction. Cambridge: CUP
Fromkin, V. (1973). (ur.) Speech errors as linguistic evidence. The Hague: Mouton.
Fromkin, V. (1980).  (ur.) Errors in linguistic performance. Slips of the tongue, ear, pen, and hand. New York: Academic Press.

3.2.10. popis dopunske literature
Dijkstra, T., Kempen, G. (1993). Einführung in die Psycholinguistik. Hans Huber: Göttingen. 
Miller, G.A. (1991). Wörter. Berlin: Spektrum. 
Marslen-Wilson, W.D. (1991)  The mental lexicon in language processing. Oxford International Encyclopedia of Linguistics. New York: Oxford University Press 
Lahiri, A., & Marslen-Wilson, W.D. (1991) The mental representation of lexical form: A phonological approach to the mental lexicon. Cognition, 38, 245-294. 
Marslen-Wilson, W.D. (1999) Abstractness and combination: The morphemic lexicon. In S. Garrod & M. Pickering (Eds), Language Processing, pp 101 - 119. Psychology Press.
Pabst-Weinschenk, M. (1995). Reden im Studium: Ein Trainingsprogramm. Frankfurt am Main: Cornelsen. 
Stary, J. & Kretschmer, H. (1994). Umgang mit wissenschaftlicher Literatur. Frankfurt am Main: Cornelsen.

3.2.1. naziv
L303: Analiza diskursa

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer opća lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
uvjeti za smjer opća lingvistika, L202 za ostale lingvističke diplomske smjerove, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Predmet je namijenjen upoznavanju s temeljnim postavkama kritičke analize diskursa i razmatranju jezične djelatnosti u kontekstu drugih oblika socijalno relevantnih ljudskih praksi. U kolegiju se analiziraju, s pomoću instrumentarija diskurzivne analize, odabrani bitni lingvistički tekstovi i istražuju se njihove epistemološke i ideološke odrednice.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje teorijom i metodologijom kritičke analize diskursa i osposobljavanje za različite oblike istraživanja i konstruiranja jezičnih iskaza.

3.2.9. popis obvezatne literature
Beaugrande, R, de & Dressler, W.U., Introduction to Text Linguistics, Longman, London, 1981.
Fairclough, N.L., Critical Discourse Analysis, Longman, London, 1995.
van Dijk, T. (ed.), Discourse Studies, 1-2, Sage, London – Thousand Oaks – New Dehli, 1997.
van Dijk, T. (ed.), Handbook of Discourse Analysis, 1-4, Academic Press, London, 1985.
Velčić, M., Uvod u lingvistiku teksta, Školska knjiga, Zagreb, 1987.

3.2.10. popis dopunske literature
Beaugrande, R. de, Text, Discourse and Process, Ablex, Norwood, 1980.
Brown, G. & G. Yule, Discourse Analysis, C.U.P., London, 1983.
Dressler, W., Einführung in die Textlinguistik, Niemeyer, Tübingen, 1972.
Grimes, J. (ed.), Papers on Discourse, S.I.L., Arlington, 1978.
Harris, Z.S., Methods in Structural Linguistics, The University of Chicago Press, Chicago, 1951.
Macdonnell, D., Theories of Discourse, Blackwell, Oxford, 1986.
Renkema, J., Discourse Studies: An Introductory Textbook, Benjamins, Amsterdam, 1993.
Schiffrin, D., Approaches to Discourse, Blackwell, Oxford, 1993.

3.2.1. naziv
L304: Znakovi u društvu

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer opća lingvistika

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L301

3.2.7. sadržaj
Predmet i kolegij nadovezuju se na prvi semiološki kolegij i usmjereni su prema izučavanju osnovnih pojmova i problema semiologije značenja, a osobito prema simboličkoj dimenziji znakovnih sistema, te njihovoj ulozi u formiranju individualnih i kolektivnih identiteta. U kolegiju se obrađuje nekoliko bitnih teorija simbola, razvijenih unutar semiološke domene ili izvan nje (u psihologiji, sociologiji, antropologiji itd.).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje elementima semiološke analize simboličke dimenzije znakovnih sustava i njihove upotrebe, te uspoređivanje i povezivanje jezičnih i nejezičnih simbola u različitim društvenim i historijskim kontekstima.

3.2.9. popis obvezatne literature
Barthes, R., Književnost, mitologija, semiologija, Nolit, Beograd, 1971.
Beker, M., Semiotika književnosti, Zavod za znanost o književnosti, Zagreb, 1991. 
Ivić, I., Čovek kao animal symbolicum, Nolit, Beograd, 1978.
Nöth, W., Priručnik semiotike, Ceres, Zagreb, 2004.
Škiljan, D., U pozadini znaka, Školska knjiga, Zagreb, 1985.

3.2.10. popis dopunske literature
Baudrillard, J., Symbolic Exchange and Death, Sage, London, 1993.
Greimas, A.J., Sémiotique et sciences sociales, Seuil, Paris, 1976.
Halton, E., Meaning and Modernity, University of Chicago Press, Chicago, 1986.
Kristeva, J. (éd.), La traversée des signes, Seuil, Paris, 1975.
Marković, M., Dijalektička teorija značenja, Nolit, Beograd, 1971.
Merleau-Ponty, M., Signes, Gallimard, Paris, 1960.
Miščević, N., Filozofija jezika, Naprijed, Zagreb, 1981.
Ogden, C.K. & I.A. Richards, The Meaning fo Meaning, Routledge & Kegan Paul, London, 1923.
Rossi-Landi, F., Semiotica e ideologia, Bompiani, Milano, 1972.
Schaff, A., Wstęp do semantyki, Państwowe wydawnictwo naukowe, Warszawa, 1960.
Todorov, Tz., Littérature et signification, Larousse, Paris, 1967.

3.2.1. naziv
L311: Poredbena gramatika indoeuropskih jezika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminarski rad i pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer poredbena lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L002, L211

3.2.7. sadržaj
Kolegij koji se predaje u okviru ovoga predmet svake godine mijenja svoj sadržaj, čime se studentima omogućuje upoznavanje s osnovnim problemima poredbene gramatike različitih grana ie. jezika. Alterniraju sljedeće teme: "Poredbena gramatika keltskih jezika", "Uvod u anatolijske jezike" i "Uvod u mikenski grčki"; svi ti kolegiji imaju šifru L311 i za njih vrijede isti uvjeti za upis i obaveze studenata. Može se upisati više puta tijekom studija.
U kolegiju “Poredbena gramatika keltskih jezika” kroz prijevod priče "Pwyll Pendeuic Dyvet" studenti se upoznaju s filološkim i lingvističkim problemima vezanim uz srednjevelški jezik, te s mjestom toga jezika unutar keltske grane indoeuropske porodice.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratki pregled gramatike srednjovelškoga, skripta (http://deenes.ffzg.hr/~rmatasov/velski.html)
Pwyll Pendeuic Dyvet, ed. by R. L. Thomson, DIAS, Dublin 1957.

3.2.10. popis dopunske literature
U skladu sa seminarskim potrebama.

3.2.1. naziv
L312: Uvod u indoeuropski jezik

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminari

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata vježbi

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer poredbena lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L002

3.2.7. sadržaj
U kolegiju “Uvod u staroirski” svladavaju se osnova staroirske gramatike.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Osposobljavanje za čitanje lakših tekstova.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratka gramatika staroirskoga jezika (skripta): http://deenes.ffzg.hr/~rmatasov/irskripta.pdf

3.2.10. popis dopunske literature
R. Matasović, Kamen kraljeva, srednjevjekovne irske sage, Exlibris, Zagreb 2004.
R. Thurneysen, A Grammar of Old Irish, DIAS, Dublin 1946.

3.2.1. naziv
L313: Čitanje staroirskih tekstova

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer poredbena lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L312

3.2.7. sadržaj
Svake godine prevodi se jedan staroirski srednjevjekovni prozni tekst (saga).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studente se osposobljava za prevođenje staroirskih tekstova.

3.2.9. popis obvezatne literature
Ranko Matasović, Kamen kraljeva. Srednjovjekovne irske sage, Ex libris, Zagreb 2004.

3.2.10. popis dopunske literature
U skladu sa seminarskim potrebama.

3.2.1. naziv
L321: Jezične tehnologije

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer računalna lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer računalna lingvistika, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Razlika između računalne lingvistike i strojne obradbe jezika. Tehnologija i jezične tehnologije (JT). Industrijalizacija jezika, razvitak pismenosti i (tele)komunikacija. Podjela JT: jezični resursi, jezični alati, komercijalni proizvodi. Razvitak JT za pojedini jezik. Primjeri uporabe JT: pretraživanje dokumenata, crpljenje obavijesti, prepoznavanje naziva... JT za hrvatski jezik: stanje, projekti, perspektive. JT resursi: korpusi, rječnici. JT alati na raznim jezičnim razinama: fonološkoj (n-grami pismena), morfološkoj (generatori, analizatori, lematizatori, označivači), sintaktičkoj (plitiki, duboki, robusni parseri, chunkeri, generativne i ovisnosne banke stabala), semantičkoj (FrameNet i WordNet). Komercijalni proizvodi: rječnici, provjernici (pravopisa, gramatike, stila), sustavi za diktiranje, strojno (potpomognuto) prevođenje (M(A)T) i računalno potpomognuto učenje jezika (CALL).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Polaznici se osposobljavaju za suvereno snalaženje unutar područja jezičnih tehnologija, kako jezičnih resursa i alata, tako i komercijalnih proizvoda s područja jezičnih tehnologija.

3.2.9. popis obvezatne literature
Fellbaum, C. (ur.) (1998) Wordnet: An Electronic Lexical Database, MIT Press, Cambridge MA.
Hausser, R. R. (2001) Foundations of Computational Linguistics: Human-Computer Communication in Natural Language. Springer Verlag.
Jurafsky, D. & Martin, J. H. (2000) Speech and Language Processing. An Introduction to Natural Language Processing. Computational Linguistics, and Speech Recognition. Prentice Hall.
Mitkov, R. (ur.)  (2003) The Oxford Handbook of Computational Linguistics, OUP, Oxford.
Tadić, M.(2003) Jezične tehnologije i hrvatski jezik, Exlibris, Zagreb.

3.2.10. popis dopunske literature
Tadić, M. (1992) Problemi računalne obrade imeničnih oblika u hrvatskome. Suvremena lingvistika 34, str. 301-308.
Tadić, M. (2003) Building the Croatian Morphological Lexicon. Proceedings of the EACL2003 Workshop on Morphological Processing of Slavic Languages, ACL, str. 41-46.
Odabrani članci prema seminarskim potrebama.

3.2.1. naziv
L323: Odabrana poglavlja iz algebarske lingvistike

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer računalna lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer računalna lingvistika, L321, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Predmet se predaje u obliku dvaju kolegija koji se smjenjuju od godine do godine. Poglavlja iz balto-slovjenštine: razlikovna obilježja indoeuropskih jezika. Značajke baltičkih i slovjenskih jezika. Pravopisne razlike. Glasovni sustavi. Naglasni surazi. Poredba sanskrtske, grčke, latinske i germanske sklonidbe s baltičkom i slovjenskom. Glagolni sustavi. Sličnosti i različnosti u skladnji.
Poglavlja iz srpštine i bosanštine: Prijevodne razlike. Pojam bilježitosti. Bilježitost jata. Bilježenje naglasaka. Dugouzlaznost. Raznomjesnost oviska. Nepočetni ovisak. Pridjevni ovisak. Glagolni naglasak. Pravopis. Sklonbena bilježitost. Imenična tvorba. Neimenične sklonjivice i prilozi. Glagoli. Tuđinština. Skladnja.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Polaznici svladavaju 

3.2.9. popis obvezatne literature
Endzelin, J. Lettisches Lesebuch, Carl Winter, Heidelberg 1922.
Otrbbski, J. Gramayka języka litewskiego, Paystwowe Wydawnictwo Naukowe, Varšava 1956.
Comrie, B. (ur.) The Slavonic Languages, Greville G. Corbett, London-New York 1993.

3.2.10. popis dopunske literature
Krmpotić, M. Jezični priručnik, HRT, Zagreb 1992.

3.2.1. naziv
L324: Statističke metode u lingvistici

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminari i pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja tjedno + 2 sata vježbi

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer računalna lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L322, L223 za ostale lingvističke diplomske smjerove, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Opća statistika (temeljni pojmovi, opisna statistika, vjerojatnost, provjere statističke značajnosti), teorija informacija, entropija, Zipfovi zakoni, (frekvencija, rang), Bayesova pravila, n-grami i n‑gramski jezični modeli, skriveni Markovljevi modeli, Viterbijev algoritam, sravnjivanje (rečenica i riječi).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Predmet upoznaje polaznike s jednim od važnijih empirijskih pristupa obradbi jezične građe — statističkim.

3.2.9. popis obvezatne literature
Kern, B. & Samuelsson, C. (1994) The Linguist’s Guide to Statistics, Sveučilište u Saarbrückenu.
Manning, C. & Schütze, H. (1999) Foundations of Statistical Natural Language Processing, MIT Press, Cambridge MA
Abney, S. (1996) Statistical Methods and Linguistics u: Klavans, J. & Resnik, P. (ur.) The Balancing Act,  MIT Press.

3.2.10. popis dopunske literature
Brew, C. & Moens, M. (1999) Data-intensive linguistics, Edinburgh University Press, Edinburgh.
Goldsmith, J. (2001) Probability for Linguist, Sveučilište u Chicagu. 

3.2.1. naziv
L325: Prevoditelj i računalo

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer računalna lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L321

3.2.7. sadržaj
Primjena računalnojezičnih resursa i alata u prevođenju. Na području jezičnih resursa ponajprije je riječ o digitalno pohranjenim i pretraživim rječnicima i leksičkim bazama podataka, koji umnogome olakšavaju prevoditeljski rad, kao i računalno pretraživim korpusima koji dopuštaju uvid u jezičnu porabu kad to rječnici ne mogu u potpunosti osigurati. Osobit naglasak bit će stavljen na paralelne korpuse i njihovu uporabu koja, u konačnici, rezultira prijevodnom memorijom (translational memory). Također će se obrazlagati uporaba paralelnih korpusa u razvijanju sustava za statističko i oprimjereno strojno prevođenje. Na području jezičnih alata polaznici će se upoznati s alatima za pronalaženje naziva i termina u tekstovima, kao i pomagalima za strojno potpomognuto prevođenje (machine aided translation) uz upoznavanje s najraširenijim komercijalnim sustavom Trados. Dio kolegija bit će posvećen i sustavima za strojno prevođenje (machine translation) uz upoznavanje barem s jednim (komercijalnim) sustavom za strojno prevođenje.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Upoznavanje polaznika s uporabom računalnolingvističkih spoznaja u postupku prevođenja uz poseban osvrtom na jezične resurse i alate te i njihovu praktičnu primjenu.

3.2.9. popis obvezatne literature
Arnold et al. (2002), Machine Translation: an Introductory Guide, (http://www.essex.ac.uk/linguistics/clmt/MTbook/).
Atkins, B. T. S.–Zampolli, A. (eds.) (1994) Automating the Lexicon, Oxford University Press. (odabrani članci)
EAMT (European Association for Machine Translation) Archive, (http://www.eamt.org/archive)
Hutchins, John W. (ed.) (2000) Early Years of Machine Translation, EUP. (za povijesni pregled polaznih propusta u MT-u)
McEnery, Tony & Wilson, Andrew (2001) Corpus Linguistics, EUP. (odabrana poglavlja)
Sager, Juan C. (2000) Language Engineering and Translation, Benjamins.
Tadić, Marko (2003) Jezične tehnologije i hrvatski jezik, Exlibris, Zagreb.

3.2.10. popis dopunske literature
Ooi, B. Y. (1998) Computer Corpus Lexicography, EUP. (odabrana poglavlja)
Sager, Juan C. (1996) A Practical Course in Terminology Processing, Benjamins.

3.2.1. naziv
L331: Jezik u javnoj i interpersonalnoj komunikaciji

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer primijenjena lingvistika

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer primijenjena lingvistika, L004 za ostale lingvističke diplomske smjerove, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
U okviru predmeta stječu se raspoloživa znanja iz lingvistike i srodnih znanosti o jezičnim obilježjima javne i interpesonalne komunikacije, a svaki je kolegij posvećen nekom od posebnih vidova javne i interpersonalne komunikacije. U kolegiju Monološka i dijaloška komunikacija bit će razmatrane razlike između javne i interpersonalne komunikacije posredstvom sagledavanja razlika između monološke i dijaloške komunikacije.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Posredstvom rada na odabranim teorijskim tekstovima i konkretnim primjerima monološke i dijaloške komunikacije studentima će se osposobiti za samostalno razumijevanje istraživanje ovih oblika komunikacije.

3.2.9. popis obvezatne literature
MacLuhan, Marshall Herbert (1962),  Gutenberg Galax:The Making of Typographic Man, Toronto: UTP. 
Castells, Manuel (2003), Internet galaksija,), Zagreb: Naklada Jesenski & Turk. 
Škiljan, Dubravko (2000), Javni jezik, Zagreb: AB.
Pupovac, Milorad (19), Politička komunikacija, Zagreb: August Cesarec.
Leech, Geoffrey (1999), Principles of Pragmatics, London: Longman.
Burke, Peter (1993), The Art of Conversation , Ithaca: Cornell University Press.
Laver, John, Hutscheson, Sandy (1972), Communication in Face to Face Interaction, London: Pinguin.
Crystal, David (2001), Language and Internet, Cambridge: CUP.
Ong, Walter (1991), Orality and Literacy, London: Routledge.

3.2.10. popis dopunske literature
Prema potrebama rada u seminaru.

3.2.1. naziv
L332: Razvoj i učenje jezika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavana + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer primijenjena lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer primijenjena lingvistika, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Predmet bi trebao omogućiti upoznavanje s kompleksnim područjem razvoja i učenja jezika kako u ranoj tako i kasnijoj dobi, a na primjerima različitih jezičnih aspekata, od fonetske do pragmatičke. Kolegij omogućava sagledavanje kako se formiraju prve riječi, prvi vokabular te na  koji se način on širi i dograđuje.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje osnovnim spoznajama  iz područja psiholingvistike i srodnih disciplina, te osposobljavanje za  praktično razumijevanje učenja jezika kako kod djece tako i kod odraslih.

3.2.9. popis obvezatne literature
Brown, Robert (1973), A First Language: the Early Satges, Cambridge, Mass: HUP.
Ingram, David (1996), First Language Acquisition, Cambridge: CUP.
Piaget, Jean (1955), The Language and Thought of the child, Clevlend, Ill: UCP.
Vygotskij, Lav (1962), Thought nad Language, Cambridge: MIT.

3.2.10. popis dopunske literature
Prema potrebama rada u seminaru.

3.2.1. naziv
L333: Jezični poremećaji

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer primijenjena lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer primijenjena lingvistika, nema uvjeta za izborni

3.2.7. sadržaj
Predmet omogućava stjecanje znanja o različitim oblicima jezičnih poremećaja, od afazije do mucanja, njihovim uzrocima i njihovim manifestacijama.  Osim toga, ovom vrstom znanja proširuju se spoznaje o prirodi samog jezičnog fenomena. Kolegiji o afaziji omogućava upoznavanje s različitim tipovima afazija, načinu njihove provjere, kao i o njezinoj relevantnosti za istraživanje različitih aspekata jezika poput razumijevanja, imenovanja ili generiranja dijelova ili cjeline rečenica.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje spoznajama i instrumentarijem različitih područja lingvistike, te neurolingvistike i kognitivne lingvistike. Usvajanje tehnika za prepoznavanje i vrednovanje različitih jezičnih poremećaja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Obler, Loraine K. & Gjerlow, Kris (1999), Language and Brain, Cambridge: CUP.
Caplan, David (1987), Neurolingustics and Linguistic Aphasiology: An Introduction, Cambridge: CUP.
Luria, Lubinski, R. and alt. (1991), Demantia and Communication, Philadelphia: B. C. Decker.
Rayner, K. & Pollatsek A.(1989), The Psychology of Reading, Englewood Cliffs, NJ: Prentice Hall.

3.2.10. popis dopunske literature
Prema potrebama rada u seminaru.

3.2.1. naziv
L334: Semantika razumijevanja

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer primijenjena lingvistika

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L331

3.2.7. sadržaj
Predmet i kolegij omogućuju stjecanje spoznaja o različitim mehanizmima (bilo semantičkim ili pragmatičkim) koji nam omogućavaju razumijevanje jezičnih poruka. Prikaz  klasičnih i modernih teorija direktnog i indirektnog, te doslovnog i prenesenog govrenja.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kolegij Konverzacijske implikature  omogućuje uvid u osnovne teorije o razlici između izrečenog i kazanog, odnosno intecionalno uvjetovanom kazivanju i kontekstualno uvjetovanom razumijevanju, te osposobljavanje za praktičnu analizu različitih oblika konverzacijskih implikatura.

3.2.9. popis obvezatne literature
Saeed, John (1997), Semantics, Oxford: Blackwell.
May, Jacob (2001), Pragmatics, Oxford: Blackwell.
Greene, Judith (1986), Language Understanding: a Cognitive Approach, Milton Keynes: Open University Press.
Grice, Paul (1975), Logic and Conversation, in Peter Cole &Jerrry Morgan (eds.), Syntax and Semantics. Vol. 3: Speech Acts, New York: Academic Press. 
Oh, C-K. & Dinneen, D.A. (eds.) (1979), Syntax and Semantics 11: Presupposition, New York: Academic Press.

3.2.10. popis dopunske literature
Prema potrebama rada u seminaru.

3.2.1. naziv
L341: Kognitivna sintaksa i semantika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer kognitivna lingvistika, izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer kognitivna lingvistika

3.2.7. sadržaj
Sprega sintakse i semantike jedno je od temeljnih načela kognitivne lingvistike u tumačenju jezičnih struktura. Značenje u kognitivnoj lingvistici zauzima središnje mjesto zbog svoje naravi. Posebno se pozornost posvećuje nekim područjima iz kognitivne semantike kao npr: enciklopedijska narav značenja (domene, scene i okviri), kategorije, odnos leksičkih i konceptualnih struktura, predodžbene sheme, polisemija, metafora, metonimija. Sagledavaju se načini na koji sintaktičke strukture utječu na ustroj značenjskih struktura, odnosno preslikavaju različite segmente koncptualnih struktura.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
Albertazzi, L (ur.) (2000) Meaning and Cognition, John Benjamins 
Fillmore, Ch. (1977) Scenes-and-frames Semantics, (u) Zampolli, A. (ur.) Linguistic Structures Processing, (55-81)
Lakoff, G. (1987)	Women, Fire and Dangerous Things, What Categories Reveal about the Mind, Chicago University Press
Langacker, R. (1987) Foundations of Cognitive Grammar, Vol. I, Standford University Press
Langacker, R. (2000) Grammar and Conceptualization, Mouton de Gruyter 
Talmy,  L (2000) Towards a Cognitive Semantics, Vol I-II, MIT Press

3.2.10. popis dopunske literature
Knjige i radovi iz različitih područja kognitivne sintakse i semantike vezani uz odabir seminara pojedinoga studenta

3.2.1. naziv
L344: Kognitivni modeli semantičkih promjena

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan za smjer kognitivna lingvistika

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
opći uvjeti za smjer kognitivna lingvistika, L341, L302, L324

3.2.7. sadržaj
Suodnos stabilnosti i dinamike struktura čovjekova znanja i jezičnih struktura jedno je od ključnih mjesta kognitivne lingvistike. Kako se ustrojavaju i kroz vrijeme mijenjaju ljudske strukture znanja te kako se one u jeziku odražavaju objašnjava se jezičnim pojavnostima (gramatikalizacija i polisemija) koje najjasnije pokazuju da se jezične strukture neprestano mijenjaju, te da dijakronija i sinkronija ne tvore dvije odvojene perspektive u opisu jezičnih odnosa, već upravo suprotno da su međusobno prožete i teško razdvojive. Posebna se pozornost posvećuje nekim temeljnim mehanizmima semantičkih promjena kao što su generalizacija, specifikacija, metaforizacija i metonimizacija.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
Blank, A. – Koch, P.  (ur.) (1999) Historical Semantics and Cognition, Mouton de Gruyter
Eckard, R. – Heusinger von K. – Schwarze C. (ur.) (2003) Words in Time, Diachronic Semantics from Different Points of View, Mouton de Gruyter 
Geeraerts, D. (1997) Diachronic Prototype Semantics, A Contribution to Historical Lexicology, Clerendon Press

3.2.10. popis dopunske literature
Closs Traugott, E. – Dasher R. B. (ur.) (2004) Regularity in Semantic Change, Cambridge
Nerlich, B. – Todd, Z. (i dr.ur.) (2003) Polysemy, Flexible patterns of Meaning in Mind and Language, Mouton de Gruyter
Sweetser, E. (1990) From Etymology to Pragmatics, Metaphorical and Cultural Aspects of Semantic Structure, Cambridge
Odabrani radovi vezani uz pojedine segmente kolegija.

3.2.1. naziv
L401e: Tečaj litavskoga

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata vježbi

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Litavski pravopis, gramatika, leksik.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Tečaj omogućuje studentima ovladavanje osnovnim gramatičkim znanjima litavskoga potrebnim za čitanje jednostavnih tekstova.

3.2.9. popis obvezatne literature
Lietuviu kalba, Vilnius 1995.

3.2.10. popis dopunske literature
U skladu sa seminarskim potrebama.

3.2.1. naziv
L402b: Tečaj madžarskoga

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata vježbi

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Madžarski pravopis, gramatika, leksik.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Tečaj omogućuje studentima ovladavanje osnovnim gramatičkim znanjima madžarskoga potrebnim za čitanje jednostavnih tekstova.

3.2.9. popis obvezatne literature
Madžarska gramatika i rječnik.

3.2.10. popis dopunske literature
U skladu sa seminarskim potrebama.