FILOZOFSKI FAKULTET U ZAGREBU

ODSJEK ZA ROMANISTIKU

PRIJEDLOG PROGRAMA ZA  PREDDIPLOMSKI  STUDIJ FRANCUSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI

                                         

                                             UVOD I OPĆI DIO
1. UVOD:

(a) Aktualne potrebe tržišta rada u javnom (škole, visoke škole, fakulteti, znanstveni rad,državna uprava) i privatnom sektoru (novinarstvo, izdavaštvo, prevodilaštvo, gospodarstvo) podrazumijevaju, pokraj ostalog, poznavanje stranih jezika i civilizacija, navlastito francuskog jezika, koji je jedan od glavnih jezika Europske unije: svrha studija je obrazovanje kadrova sposobnih da zadovolje te potrebe. Studij se temelji na suvremenim znanstvenim spoznajama i / ili prihvaćenim vještinama u svijetu, a posebice u Francuskoj. Studij je usporediv s programima uglednih inozemnih visokih učilišta  (primjerice, sveučilišta Le Mirail – Toulouse, Sorbonne – Paris IV, Berkeley – California).
(b) Dosadašnja iskustva u provođenju studija francuskog jezika temelje se na dugotrajnoj tradiciji, stalnoj povezanosti sa svjetskim kretanjima, te su i do sada višekratno poboljšavani u skladu s novim spoznajama.
(c) Potencijalni partneri: cijeli privatni i javni sektor naveden u točki (a).
(d) Studij je koncipiran tako da omogućava maksimalnu pokretljivost studenata.

2.	OPĆI DIO:

2.1.  Naziv studija:   Francuski jezik i književnost.
2.2.  Nositelj i izvođač studija:  Filozofski fakultet u Zagrebu, Odsjek za romanistiku.
2.3.  Trajanje studija:  Preddiplomski studij francuskog jezika i književnosti traje šest semestara .
2.4.  Uvjeti upisa na studij:  Razredbeni ispit za upis na Filozofski fakultet u Zagrebu.
2.5.  Preddiplomski studij:  Ciljevi preddiplomskog studija: stjecanje znanja francuskog jezika koje odgovara stupnju B2, s elementima C1, prema Europskom referalnom okviru za jezike; svladavanje temeljnih deskriptivnih i metodoloških pojmova relevantnih za lingvistički opis francuskog jezika; svladavanje temeljnih analitičkih, deskriptivnih i metodoloških pojmova vezanih uz francusku književnost i civilizaciju. Područja mogućnog zaposlenja: pomoćni poslovi u turizmu i poslovanju poduzeća i ustanova za koje je dovoljno temeljno poznavanje francuskog jezika. Student bi nakon završenog preddiplomskog studija mogao pratiti diplomski studij francuskog jezika i književnosti na Odsjeku za romanistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu, na sva tri predložena smjera (znanstveni, prevoditeljski i nastavnički), kao i na svim diplomskim studijima francuskog jezika i književnosti u Hrvatskoj i u svijetu.
2.6.	Ne predlaže se objedinjenje preddiplomskog i diplomskog studija. 
2.7.	Stručni ili akademski naziv koji se stječe završetkom studija: Završetkom diplomskog studija stječe se  akademski naziv "baccalaurea / baccalaureus (odnosno prvostupnica / prvostupnik) humanističkih znanosti, smjer francuski jezik i književnost".

                                                  OPIS PROGRAMA

          3.1. POPIS OBVEZNIH I IZBORNIH KOLEGIJA S BROJEM SATI I BROJEM 
                 ECTS BODOVA

Napomena: svi kolegiji su jednosemestralni, a izražen broj sati odgovara broju sati tjedno; obvezni ili pak izborni status kolegija naznačen je u opisima kolegija te  u studijskim hodogramima. 

I Kolegiji preddiplomskog studija: 

(a) Jezik i lingvistika:
Francuski jezik 1 i Francuski jezik 2:  6 sati, 5 bodova
Francuski jezik 3 i Francuski jezik 4:  4 sata, 4 boda
Francuski jezik 5 i Francuski jezik 6:  4 sata, 3 boda
Jezične vježbe 1 i Jezične vježbe 2: 2 sata, 3 boda
Jezične vježbe 3 i Jezične vježbe 4: 2 sata, 2 boda
Francuska ortoepija 1 i Francuska ortoepija 2:  1 sat, 1 bod
Korektivne fonetske vježbe 1 i Korektivne fonetske vježbe 2: 2 sata, 2 boda
Fonetske vježbe 1 i Fonetske vježbe 2:  2 sata, 1 bod
Francuska lingvistika 1 i Francuska lingvistika 2:  2 sata, 4 boda
Rečenična semantika: 2 sata, 2 boda
Leksička semantika: 2 sata, 2 boda
Uvod u francusku sintaksu:  3 sata, 4 boda
Sintaksa složene rečenice:  3 sata, 4 boda
Romanski jezici i vulgarni latinitet:  2 sata, 2 boda
Od latinskog do francuskog: 2 sata, 2 boda
Uvod u prevođenje 1 i Uvod u prevođenje 2:  2 sata, 2 boda
Temeljni aspekti poučavanja francuskog kao stranog jezika: 2 sata, 2 boda
Temeljni aspekti usvajanja drugog jezika:  2 sata, 2 boda

[na drugim odsjecima Filozofskog fakulteta]

Latinski jezik za romaniste 1 i Latinski jezik za romaniste 2:   1 sat, 2 boda

(b) Civilizacija:
Frankofone civilizacije 1 i Frankofone civilizacije 2: 2 sata, 2 boda

(c) Književnost
 Francuska književnost: povijest i periodizacija: 2 sata, 4 boda
 Francuska književnost: srednjovjekovlje:  2 sata, 2 boda
 Francuska književnost: XVII stoljeće:  2 sata, 4 boda
 Francuska književnost: XVIII stoljeće:  2 sata, 4 boda
 Francuska književnost: XIX stoljeće:  2 sata, 4 boda
 Francuska književnost: XX  stoljeće:  2 sata, 4 boda
 Književni seminar 1:   2 sata, 2 boda  
 Književni seminar 2:   2 sata, 2 boda

                                    3.2.  OPISI KOLEGIJA    

                                 I  KOLEGIJI PREDDIPLOMSKOG STUDIJA 

(a) Jezik i lingvistika:

Naziv kolegija: Francuski jezik 1
ECTS - bodovi: 5 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (prvi)
Status: obvezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 4 sata vježbi  tjedno
Uvjeti: upis na studij Francuskog jezika i književnosti
Ispit:  trajno praćenje  +  završni pisani test

Sadržaj:  gramatika (analiza proste rečenice i osnove morfologije); usvajanje leksika, gramatički i leksički zadaci, vježbe usmenog izražavanja, diktat, elementi francuske civilizacije
Cilj: razvijanje jezične i komunikacijske kompetencije, usvajanje gramatičkog gradiva i uvježbavanje struktura radi postupnog  postizanja elementarne razine poznavanja francuskog jezika (stupanj A1 prema uputama Europskog referalnog okvira za jezike Vijeća Europe)
Popis obvezne literature:
Capelle, Guy – Gidon, Noëlle: Reflets 1, Paris, Hachette, 2003.
Capelle, Guy – Gidon, Noëlle: Reflets 1: cahier d'exercices, Paris, Hachette, 2003.
Delatour, Yvonne: Grammaire du français, cours de civilisation française de la   Sorbonne, Paris, Hachette, 2001.
Bady, Jeannine et al.:  Grammaire: 350 exercices, niveau débutant, Paris, Hachette, 2002.
Preporučena literatura:
Monnerie, Anne:  Le français au présent, Didier Hatier, 1987.
Bubanj, Blaženka et al. - Exercices de grammaire, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 1998.

Naziv kolegija: Jezične vježbe 1
ECTS - bodovi: 3 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (prvi)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: upis na studij Francuskog jezika i književnosti
Ispit: trajno praćenje

Sadržaj: uvježbavanje gradiva kolegija  Francuski jezik 1  
Cilj: pomoć studentima koji imaju poteškoće  u svladavanju gradiva 
Literatura: izbor tekstova i vježbi (fotokopije), audio i video zapisi

Naziv kolegija: Francuski jezik 2
ECTS - bodovi: 5 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (drugi)
Status: obvezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 4 sata vježbi  tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Francuski jezik 1
Ispit: pismeni i usmeni ispit 

Sadržaj: gramatika (osnove morfologije i morfosintakse, tvorba riječi); usvajanje leksika, gramatički i leksički zadaci, prijevod izoliranih rečenica s ciljem usvajanja gramatičkih struktura, vježbe usmenog izražavanja, diktat, elementi francuske civilizacije
Cilj: razvijanje jezične i komunikacijske kompetencije, usvajanje gramatičkog  gradiva i uvježbavanje struktura radi  postizanja elementarne razine poznavanja francuskog jezika  (stupanj A2 prema uputama Europskog referalnog okvira za jezike Vijeća Europe)
Popis obvezne literature: 
Capelle, Guy – Gidon, Noëlle: Reflets 2, Paris, Hachette, 2002.
Capelle, Guy – Gidon, Noëlle: Reflets 2: cahier d'exercices, Paris, Hachette, 2002.
Delatour, Yvonne: Grammaire du français, cours de civilisation française de la  Sorbonne, Paris, Hachette, 2001.
Bady, Jeannine et al: Grammaire: 350 exercices, niveau débutant, Paris, Hachette, 2002.
Preporučena literatura: 
Monnerie, Anne:  Le français au présent, Didier Hatier, 1987.
Bubanj, Blaženka et al. - Exercices de grammaire, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 1998.

Naziv kolegija:  Jezične vježbe 2 
ECTS - bodovi: 3 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (drugi)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Jezične vježbe 1  
Ispit: trajno praćenje

Sadržaj:  uvježbavanje gradiva kolegija  Francuski jezik 2 
Cilj: pomoć studentima koji imaju poteškoće  u svladavanju gradiva 
Literatura: izbor tekstova i vježbi (fotokopije), audio i video zapisi

Naziv kolegija: Francuski jezik 3
ECTS - bodovi: 4 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (treći)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja  i 3 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Francuski jezik 2
Ispit: trajno praćenje + završni pisani test

Sadržaj: gramatika (morfologija, morfosintaksa, tvorba riječi); usvajanje leksika, gramatički i leksički zadaci, prijevod izoliranih rečenica s ciljem usvajanja gramatičkih struktura, vježbe usmenog i pismenog izražavanja, diktat
Cilj: razvijanje jezične i komunikacijske kompetencije, usvajanje gramatičkog gradiva i uvježbavanje struktura radi  postizanja  naprednije razine poznavanja francuskog jezika (stupanj A2 s elementima B1 prema uputama Europskog referalnog okvira za jezike Vijeća Europe).
Popis obvezne literature: 
Grevisse, Maurice : Précis de grammaire française, Duculot, Gembloux 
Delatour, Yvonne et al.: Grammaire: 350 exercices, niveau moyen, Paris, Hachette, 2001.
Preporučena literatura: 
Bubanj, Blaženka et al.: Exercices de grammaire, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 1998.
Ruquet, M.: Comment dire? Quel temps faut-il? Exercices 1,  CLE International   

Naziv kolegija: Jezične vježbe 3
ECTS - bodovi: 2 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (treći)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti:  apsolviran kolegij Jezične vježbe 2 
Ispit: trajno praćenje

Sadržaj: usmena izlaganja, analiziranje i sažimanje jednostavnijih tekstova, pisanje kraćih tekstova,  elementi francuske i frankofone civilizacije 
Cilj:  razvijanje vještina  usmenog i pismenog izražavanja         
Literatura:    izbor tekstova i vježbi (fotokopije), audio i video zapisi

Naziv kolegija: Francuski jezik 4 
ECTS - bodovi: 4 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (četvrti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja  i 3 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Francuski jezik 3 
Ispit:  pismeni i usmeni ispit

Sadržaj: gramatika (osnove sintakse glagolskih vremena i načina, vrste rečenica,) gramatički i leksički zadaci, prijevod rečenica s ciljem usvajanja gramatičkih struktura,  diktat
Cilj: razvijanje jezične i komunikacijske kompetencije, usvajanje gramatičkog gradiva i uvježbavanje struktura radi  postizanja  naprednije razine poznavanja francuskog jezika (stupanj B1 prema uputama Europskog referalnog okvira za jezike Vijeća Europe)
Popis obvezne literature: 
Grevisse, Maurice : Précis de grammaire française, Duculot, Gembloux 
Delatour, Yvonne et al.: Grammaire: 350 exercices, niveau moyen, Paris, Hachette, 2001.
Preporučena literatura: 
Bubanj, Blaženka et al.: Exercices de grammaire, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 1998.
Ruquet, M.: Comment dire? Quel temps faut-il? Exercices 1,  CLE International   

Naziv kolegija Jezične vježbe 4
ECTS - bodovi: 2 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (četvrti)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Jezične vježbe 3 
Ispit: trajno praćenje

Sadržaj: samostalna usmena izlaganja, analiziranje i sažimanje tekstova, samostalno pismeno izražavanje,  elementi francuske i frankofone civilizacije 
Cilj:  razvijanje vještina  usmenog i pismenog izražavanja
Literatura:   izbor tekstova i vježbi (fotokopije), audio i video zapisi

Naziv kolegija: Francuski jezik 5 
ECTS - bodovi: 3 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (peti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja  i 3 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Francuski jezik 4 
Ispit: trajno praćenje + završni pisani test

Sadržaj: gramatika (sintaksa glagolskih vremena i načina, prilozi,), gramatički i leksički zadaci, usmeno i pismeno izražavanje, sažimanje tekstova,  diktat
Cilj: razvijanje jezične i komunikacijske kompetencije, usvajanje gramatičkog gradiva i uvježbavanje struktura radi  postizanja  napredne razine poznavanja francuskog jezika (stupanj B2 prema uputama Europskog referalnog okvira za jezike Vijeća Europe)
Popis obvezne literature: 
Grevisse, Maurice: Précis de grammaire française, Duculot, Gembloux 
Grevisse, Maurice: Le Bon Usage, Duculot, Gembloux 
Ruquet, M.: Comment dire? Quel temps faut-il? Exercices 2,  CLE International   
Cadiot-Cueilleron, J.et al.: Grammaire: 350 exercices, niveau supérieur, Hachette, Paris
Preporučena literatura:
Abbadie, Charles: L´expression française écrite et orale,  Presses Universitaires de Grenoble
Le Calvé-Ivičević, Evaine: De la bouche à l´oreille,  Zagreb, 1996

Naziv kolegija: Francuski jezik 6
ECTS - bodovi: 3 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (šesti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja  i 3 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Francuski jezik 5 
Ispit: pismeni i usmeni ispit

Sadržaj: gramatika (sintaksa člana, prijedlozi), jezične interferencije, gramatički i leksički zadaci, sažimanje tekstova, diktat, usmeno i pismeno izražavanje, polisemija i distribucija sinonima, razlike između govorenog i pisanog francuskog 
Cilj: razvijanje jezične i komunikacijske kompetencije, usvajanje gramatičkog gradiva i uvježbavanje struktura radi  postizanja  napredne razine poznavanja francuskog jezika (stupanj B2 s elementima C1 prema uputama Europskog referalnog okvira za jezike Vijeća Europe)
Popis obvezne literature: 
Grevisse, Maurice: Précis de grammaire française, Duculot, Gembloux 
Grevisse, Maurice: Le Bon Usage, Duculot, Gembloux 
Ruquet, M.: Comment dire? Quel temps faut-il? Exercices 2,  CLE International   
Gadiot-Cueilleron, J.et al.: Grammaire: 350 exercices, niveau supérieur, Hachette, Paris
Preporučena literatura:
      Abbadie, Charles: L´expression française écrite et orale,  Presses Universitaires de 
      Grenoble
      Le Calvé-Ivičević, Evaine: De la bouche à l´oreille,  Zagreb, 1996.

Naziv kolegija: Francuska ortoepija 1
ECTS bodovi: 2
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (prvi)
Status:  obvezni                 
Oblik nastave: 1 sat vježbi tjedno
Uvjeti: upis na studij Francuskog jezika i književnosti
Ispit: kolokvij
Sadržaj: Sažeti teorijski opis francuskog fonetskog sustava i artikulacijske baze francuskog jezika u usporedbi s hrvatskim jezikom; usvajanje novih razlikovnih obilježja glasova (vokalska i konsonantska nazalnost, zaobljenost prednjih vokala). Težište je na praktičnom usvajanju francuskog fonetizma razvijanjem sposobnosti auditivne identifikacije glasova i njihove fonetske transkripcije, te diskriminacije većih izgovornih cjelina. 
Cilj: Usvajanje francuskog fonetskog sustava na perceptivnoj i artikulacijskoj razini kao organske cjeline čiji su dijelovi funkcionalno međuovisni i uvjetuju jedni druge. 
Popis obvezne literature: Snimljeni uzorci govora standardnih izvornih govornika, tečajevi francuskog jezika. 

Naziv kolegija : Francuska ortoepija 2
ECTS bodovi: 2
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (drugi)
Status:  obvezni                 
Oblik nastave:  1 sat vježbi tjedno
Uvjeti:  apsolviran kolegij  Francuska ortoepija 1 
Ispit: pismeni i usmeni ispit
Sadržaj:  Osnovna ortoepska pravila s posebnim obzirom na distribuciju vokala s dvostrukim timbrom, nazalne vokale, prednje zaobljene vokale, nepostojano e i njegovu funkciju, poluvokale, strukturu sloga i viših prozodijskih cjelina. Dalje uvježbavanje auditivnog razumijevanja teksta i sposobnosti izgovora izvornih francuskih glasova. 
Cilj: Usvajanje potpuno novog fonetskog sustava, a ne hibridnog sustava izgrađenog kalemljenjem samo nekih stranih glasova na fonetski sustav materinskog jezika, što dovodi do jakog «stranog akcenta» koji ima vrlo nepovoljne posljedice na razini identifikacijske i reprezentativne funkcije stranog jezika.
Popis obvezne literature: snimljeni uzorci govora standardnih izvornih govornika.

Naziv kolegija: Korektivne fonetske vježbe 1
ECTS bodovi:  2
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (prvi)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: upis na studij Francuskog jezika i književnosti
Ispit: trajno praćenje
Sadržaj: Pojačan praktični rad na auditivnoj percepciji i vježbanju izgovora, u načelu zamišljen za početnike, kako bi dostigli razinu onih koji već posjeduju neki stupanj znanja jezika. Strukturalne vježbe slušnog razlikovanja i artikulacije međusobno sličnih glasova. Praktično ovladavanje svim elementima fonetskog sustava usvajanjem razlikovnih fonoloških obilježja, ali i nerazlikovnih (takozvanih paralingvističkih) obilježja, bez kojih je nemoguće izvorno realizirati glasove određenog jezika. 
Cilj: Postići da govor izvornog frankofonog govornika bude studentima početnicima barem približno podjednako razumljiv kao pisani tekst, a da u izgovoru budu sposobni, makar uz pojačani nadzor vlastite artikulacije, pravilno izvesti sve francuske glasove.
Popis obvezne literature:  Snimljeni početni tečajevi francuskog jezika.
Léon, P., Léon, M. (1964) Introduction à la phonétique corrective, Hachette/Larousse
Léon, M. (1964) Exercices systématiques de prononciation française, Hachette, Paris.

Naziv kolegija: Korektivne fonetske vježbe 2
ECTS bodovi: 2
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (drugi semestar)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Korektivne fonetske vježbe 1 
Ispit: trajno praćenje
Sadržaj : Dalji pojačan praktični rad na auditivnoj percepciji i vježbanju izgovora početnika. Strukturalne vježbe slušnog razlikovanja i artikulacije sličnih glasova. Praktično usvajanje svih elemenata fonetskog sustava, s posebnim naglaskom na realizaciji prozodijskih cjelina uz nastavak rada na razlikovnim i nerazlikovnim obilježjima glasova.
Cilj: Osposobiti buduće profesore jezika da mogu bez veće teškoće razumjeti izvornog govornika; postići da njihov izgovor uz namjerno odaslanu poruku (oblikovanu s pomoću razlikovnih obilježja glasova) ne nosi u velikoj mjeri i dodatne, u pravilu nepovoljne informacije o govorniku (preko paralingvističkih obilježja koja prenose iz vlastitog jezika).
Popis obvezne literature:  Snimljeni početni tečajevi francuskog jezika.
Léon, P., Léon, M. (1964) Introduction à la phonétique corrective, Hachette/Larousse
Léon, M. (1964) Exercices systématiques de prononciation française, Hachette, Paris.

Naziv kolegija: Fonetske vježbe 1
ECTS bodovi: 1
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (treći)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Francuska ortoepija 2  
Ispit: trajno praćenje
Sadržaj: Auditivna i artikulacijska analiza tipičnih i sustavnih grešaka studenata; kontrastivni, perceptivni i sociolingvistički uzroci nastajanja stranog akcenta; fonetska korekcija koja se zasniva s jedne strane na auditivnoj percepciji tuđeg i vlastitog izgovora, a s druge strane na proprioceptivnoj kontroli artikulacije. Dalja automatizacija vladanja fonetskim sustavom francuskog jezika. Upoznavanje obilježja izgovora različitih govornih registara francuskog jezika s posebnim naglaskom na recitiranje poezije.
Cilj: Poboljšati razumijevanje izvornih frankofonih govornika; postići viši stupanj automatizacije pravilnog izgovora i postići veću lakoću pravilnog izgovora.
Popis obvezne literature:
Léon, P. (1972): Prononciation du français standard, Didier, Paris.
Malmberg, B. (1969): Phonétique française, Hermods, Malmö.
Dopunska literatura:
Cureau, J., Vuletić, B. (1976) Enseignement de la prononciation, Didier, Paris.
Škarić, I. (1974) 'Les bases sensorielles de la parole', Revue de phonétique appliquée 31-32.
Peyrolaz, M., Bara de Tovar, M.-L. (1954) Manuel de prononciation et de diction françaises, Larousse, Paris.   

Naziv kolegija: Fonetske vježbe 2
ECTS bodovi: 1
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (četvrti)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Fonetske vježbe 1 
Ispit: trajno praćenje
Sadržaj: Dalja analiza i korekcija tipičnih i sustavnih grešaka studenata i fonetska korekcija koja se zasniva na auditivnoj percepciji tuđeg i vlastitog izgovora i na proprioceptivnoj kontroli artikulacije. Elementi povezivanja izgovornih cjelina, vokalsko i konsonantsko ulančavanje slogova, «liaison». Automatizacija artikulacije francuskih glasova i prozodijskih cjelina. Uočavanje obilježja izgovora različitih govornih registara francuskog jezika kao i regionalnih varijeteta francuskog izgovora.
Cilj: Dalje poboljšanje razumijevanja izvornih frankofonih govornika koji posjeduju različite socijalne i regionalne karakteristike; dalje usavršavanje izgovora u smislu ispravnosti i lakoće izvođenja. 
Popis obvezne literature:
Léon, P. (1972): Prononciation du français standard, Didier, Paris
Malmberg, B. (1969): Phonétique française, Hermods, Malmö.
Dopunska literatura:
Cureau, J., Vuletić, B. (1976):Enseignement de la prononciation, Didier, Paris.
Škarić, I. (1974): 'Les bases sensorielles de la parole', Revue de phonétique appliquée 31-32.
Peyrolaz, M., Bara de Tovar, M.-L. (1954) Manuel de prononciation et de diction françaises, Larousse, Paris.

Naziv predmeta:  Lingvistika
Naziv kolegija: Francuska lingvistika 1   
ECTS bodovi: 4
Jezik: hrvatski i francuski
Trajanje: 1 semestar (treći semestar)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti za upis kolegija: apsolviran kolegij Francuski jezik 2
Ispit: jedan pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
Sadržaj: Temeljno ustrojstvo jezika (dvostruka artikulacija jezika i osnovne jezične jedinice). Razlikovanje između jezika i govora. Opozicijsko načelo u lingvističkoj analizi. Sintagmatski i paradigmatski  odnosi između jezičnih jedinica. Razine lingvističke analize. Gramatička razina: gramatičke jedinice (morfem, riječ, sintagma, rečenica);gramatički fenomeni slaganja i upravljanja.
Cilj: Svladavanje temeljnih deskriptivnih i metodoloških pojmova relevantnih za lingvistički opis francuskog jezika (posebice na gramatičkoj razini). Kroz to, poticanje razumijevanja načina na koje se može razmišljati o jezičnim problemima.
Popis obvezne literature: 
1. F de Saussure,Cours de linguistique générale (ili hrvatski prijevod djela)
2. A. Martinet, Eléments de linguistique générale (ili hrvatski prijevod djela)
3. M. Arrivé, F. Gadet et M. Galmiche, La Grammaire d'aujourd'hui (u dijelovima).

Dopunska literatura:   
1. O. Ducrot et  Tz. Todorov, Dictionnaire encyclopédique des sciences du langage
2. Z. Glovacki-Bernardi et al., Uvod u lingvistiku
3. J. Lyons, Linguistique générale. Introduction à la linguistique théorique
4. R. H. Robins, Linguistique générale: une introduction

Naziv predmeta: Lingvistika
Naziv kolegija: Francuska lingvistika 2   
ECTS bodovi: 4
Jezik:  hrvatski i francuski
Trajanje: jedan semestar (četvrti semestar)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i jedan sat seminara na tjedan
Uvjeti za upis kolegija: apsolviran kolegij Francuska lingvistika 1
Ispit:  pismeni ispit
Sadržaj: Gramatičke kategorije (pojam gramatičke kategorije, vrste gramatičkih kategorija i njihovi jezični eksponenti u francuskom). Gramatičke funkcije (pojam gramatičke funkcije, vrste gramatičkih funkcija i njihovi jezični eksponenti u francuskom). Gramatičke klase (pojam gramatičke klase, temeljne razlike između tradicionalne i modernih klasifikacija u francuskoj gramatici, značenjske, formalne i sintaktičke značajke gramatičkih klasa u francuskom).
Cilj:  Svladavanje temeljnih deskriptivnih i metodoloških pojmova relevantnih za lingvistički opis francuskog jezika (posebice na gramatičkoj razini). Kroz to, poticanje razumijevanja načina na koje se može razmišljati o jezičnim problemima.
Popis obvezne literature: 
1. M. Arrivé, F. Gadet et M. Galmiche, La Grammaire d'aujourd'hui (u dijelovima).
2. J. Dubois, Grammaire de base
3. F. Dubois-Charlier, Comment s'initier à la linguistique, livret 1.
Dopunska literatura: 
1.O. Ducrot et  Tz. Todorov, Dictionnaire encyclopédique des sciences du langage
2.Le Langage, sous la dir. de B. Pottier
3. J. Lyons, Linguistique générale. Introduction à la linguistique théorique
4. R. H. Robins, Linguistique générale: une introduction

Naziv predmeta: Lingvistika 
Naziv kolegija: Rečenična semantika
ECTS bodovi: 2
Jezik: francuski
Trajanje: jedan semestar (peti semestar)
Status: izborni
Oblik nastave: dva sata seminara na tjedan
Uvjeti za upis kolegija: apsolviran kolegij Francuska lingvistika 2
Ispit: jedan pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
Sadržaj: Semantika i njezine discipline (predmet semantike, leksička i rečenična semantika, sintaktička semantika, pragmatička semantika). Rečenična semantika: tri sloja značenja rečenice (jezični, referencijalni i pragmatički); pregled važnijih tema rečenične semantike (značenjsko ustrojstvo rečenice, referencijalni izrazi, govorni akti, argumentacijska vrijednost iskaza). Sve na primjeru francuskog jezika.
Cilj:  Svladavanje temeljnih deskriptivnih i metodoloških pojmova relevantnih za semantički opis francuske rečenice te usavršavanje znanja vezanog uz semantičku interpretaciju francuskih rečenica.
Popis obvezne literature:
1. M. Arrivé, F. Gadet et M. Galmiche, La Grammaire d'aujourd'hui (u dijelovima).
2. C. Baylon et P. Fabre, La Sémantique
3. Jedan tekst po izboru posvećen obrađivanim temama
Dopunska literatura:
1.O. Ducrot et  Tz. Todorov, Dictionnaire encyclopédique des sciences du langage
2.Le Langage, sous la dir. de B. Pottier

Naziv predmeta: Lingvistika
Naziv kolegija: Leksička semantika
ECTS bodovi: 2
Jezik: francuski
Trajanje: jedan semestar (šesti semestar)
Status: izborni
Oblik nastave: dva sata seminara na tjedan
Uvjeti za upis kolegija: apsolviran kolegij Francuska lingvistika 2
Ispit: jedan pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
Sadržaj: Leksička semantika: pojam značenja i teškoće njegova definiranja; vrste (dimenzije) značenja riječi (leksičko i gramatičko značenje, preneseno značenje, kontekstualno značenje, denotativno i konotativno značenje); metode opisa značenja riječi u modernoj semantici (strukturalizam, generativna gramatika, gijomistički pristup); značenjski odnosi unutar leksika (sinonimija, polisemija, homonimija); tipovi i uzroci promjene značenja riječi. Sve na primjeru francuskog jezika.
Cilj: Svladavanje temeljnih deskriptivnih i metodoloških pojmova relevantnih za semantički opis francuskog leksika te usavršavanje vladanja francuskim leksikom. 
Popis obvezne literature:
1. P. Guiraud, La Sémantique
2. H. Mitterand, Les mots français
3. S. Ullmann, Précis de sémantique française
Dopunska literatura: 
1. A. Sauvageot, Portrait du vocabulaire français
2. H. Walter, Le Français dans tous les sens

Naziv predmeta: Francuski jezik
Naziv kolegija: Uvod u francusku sintaksu
ECTS-bodovi: 4
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (peti)
Status: obvezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat vježbi  tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Francuski jezik 4 ili ekvivalentan kolegij
Ispit: trajno praćenje
Sadržaj: Sintaksa u okviru lingvistike, odabir rečenice kao temeljne sintaktičke jedinicie, razine sintaktičke analize; temeljni (funkcionalni) ustroj francuske rečenice kategorije sastavnih elemenata i njihov (linearni) redoslijed; oblici i modaliteti.
Cilj: Upoznavanje temeljnih postupaka sintaktičke analize rečenice i kasnije snalaženje u sintaktičkim opisima (odnosno gramatikama); usvajanje bitnih elemenata normativne sintakse francuskog jezika i njihova primjena u konstruiranju vlastitih ovjerenih rečenica.
Popis obvezne literature: 
 Wartburg, W. von; Zumthor, P., Précis de syntaxe du français contemporain, A. Francke, Berne, 1958.
 Dubois, J.; Lagane, R., La nouvelle grammaire du français, Larousse, Paris, 1973.
Dopunska literatura :  
Béchade, H.-D., Syntaxe du français moderne et contemporain, P.U.F., Paris, 1989. 

Naziv predmeta: Francuski jezik
Naziv kolegija: Sintaksa složene rečenice
ECTS-bodovi: 4
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (šesti)
Status: obvezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat vježbi  tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Uvod u francusku sintaksu ili ekvivalentan kolegij
Ispit: pismeni i usmeni ispit
Sadržaj: Francuska složena rečenica: nizanje, koordinacija i subordinacija, korelacija; specifičnosti koordinacije; subordinacija: zavisne rečenice (one koje imaju funkcije supstantivalnih elemenata, relativne te adverbijalne) i njihova svojstva – subordinatori, glagolski način i vrijeme, mjesto u linearnom poretku u odnosu prema glavnoj rečenici; ekvivalenti. 
Cilj: Upoznavanje temeljnih postupaka sintaktičke analize rečenice i kasnije snalaženje u sintaktičkim opisima (odnosno gramatikama); usvajanje bitnih elemenata normativne sintakse francuskog jezika i njihova primjena u konstruiranju vlastitih ovjerenih rečenica.
Popis obvezne literature:
 Wartburg, W. von; Zumthor, P., Précis de syntaxe du français contemporain, A. Francke, Berne, 1958.
 Dubois, J.; Lagane, R., La nouvelle grammaire du français, Larousse, Paris, 1973.
Dopunska literatura : 
Béchade, H.-D., Syntaxe du français moderne et contemporain, P.U.F., Paris, 1989. te drugi priručnici francuske sintakse i/ili dijelovi gramatika posvećeni sintaksi rečenice.

Naziv predmeta: Lingvistika
Naziv kolegija: Romanski jezici i vulgarni latinitet
ECTS-bodovi: 2
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (peti)
Status:  obvezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: apsolvirani kolegiji Latinski za romaniste 2 i Francuska lingvistika 2 ili ekvivalentni kolegiji (koji osiguravaju poznavanje latinskog , jednog romanskog jezika te temeljnih pojmova opće lingvistike).
Ispit: usmeni ispit
Sadržaj: Shvaćanje pojmova romanska lingvistika, romanska filologija, romanska gramatika; refleksi latinskih termina romanus/romanicus, romanice, latinus i imena romanskih jezika, njihova raširenost i problemi klasifikacije; struktura (glasovna, morfološka, sintaktička) i leksičke značajke vulgarnog latiniteta kao ishodišta romanskih jezika te izvori za upoznavanje vulgarnog latiniteta; pregled razvoja romanskih književnih i standardnih jezika; značajke balkanskog latiniteta (nasuprot zapadnoj Romaniji) i romanski ostaci na hrvatskoj obali Jadran; dalmatski.
Cilj: Upoznavanje jezične i izvanjezične realnosti Romanije, osnovnih jezičnih elemenata zajedničkih romanskim jezicima te onih koji su temelj njihove diverzifikacije; shvaćanje razvoja romanskih idioma
Popis obvezne literature:
Skok, P., Osnovi romanske lingvistike, Zagreb, 1939., 1. svezak (str. 1 – 199)
Skok, P., Dolazak Slovena na Mediteran, Split, 1934.
Tekavčić, P. Uvod u vulgarni latinitet, Zagreb, 1970.
Enciklopedijski članci: Skok, P., «Dalmatski» (Hrvatska enciklopedija, 1. izdanje, Enciklopedija Jugoslavije, ali najbolje ažurirana i nadopunjena verzija iz 2. izdanja Enciklopedije Jugoslavije) I «Vlasi» (1. izdanje Enciklopedije Jugoslavije) te članak Pavla Tekavčića «Istroromanski» i članak Augusta Kovačeca «Istrorumunjski» (oba u 2. izdanju Enciklopedije Jugoslavije).
Dopunska literatura:
Tagliavini, C., Le origini delle lingue neolatine, Bologna, 1968. ili neki drugi priručnik romanske lingvistike.

Naziv predmeta: Francuski jezik
Naziv kolegija: Od latinskog do francuskog
ECTS-bodovi: 2
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (šesti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja  tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij Romanski jezici i vulgarni latinitet
Ispit: usmeni ispit
Sadržaj: Periodizacija povijesti francuskog jezika i glavne značajke pojedinih slojeva u francuskom jeziku: predromanski narodi i njihovi jezici, supstrati (grčki, galski); specifičnosti vulgarnog latiniteta na tlu Galije; gemanski utjecaj; stvaranje starofrancuskog i jezična/dijalektalna diverzifikacija: temeljna fonetska/fonološka, morfološka, sintaktička i leksička obilježja; srednjofrancuski.
Cilj: Upoznavanje temeljnih elemenata razvoja francuskog jezika, posebice onih koji su bitni za shvaćanje i pravilno interpretiranje pojedinih fenomena u suvremenom francuskom jeziku; uočavanje povezanosti unutarnjih i vanjskih čimbenika razvoja.
Popis obvezne literature:
Wartburg, W. von,  Évolution et structure de la langue française, Berne, 1946
Anglade, J.,  Grammaire élémentaire de l'ancien français, Paris, 1965.
 Raynaud de Lage, G., Manuel pratique d'ancien français, Picard, Paris, 1964.
Dopunska literatura:
Bruneau, Ch., Petite histoire de la langue française, I – II, Paris, 1969. ili neki drugi ekvivalentan priručnik.

Naziv kolegija:  Uvod u prevođenje 1
ECTS - bodovi:  2
Jezik: francuski / hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (peti)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: apsolviran kolegij  Francuski jezik 4
Ispit: trajno praćenje + pisani rad

Sadržaj:  rad na satu teži upoznavanju s temeljnim postupcima u procesu prevođenja. Koriste se kratki općejezični tekstovi i sistematizirani materijali na francuskom i hrvatskom jeziku, na kojima se uz aktivno sudjelovanje studenata radi na prepoznavanju jezičnih poteškoća s perspektive prevoditelja. Studentima se pokazuje kako pristupiti rješavanju tih poteškoća, u cilju pravilnog prenošenja značenja na ciljni jezik.
Cilj: Cilj ovog kolegija je da kroz rad na satu studenti spoznaju bitnu razliku između, s jedne strane didaktičkog prijevoda i, s druge strane, prevođenja. Studenti će se upoznati s različitim pomagalima potrebnim za prevođenje.
Popis obvezne literature: skripta u pripremi, izbor tekstova, audio i video zapisi

Naziv kolegija:   Uvod u prevođenje 2 
ECTS – bodovi:  2
Jezik: francuski / hrvatski 
Trajanje:  1 semestar (šesti)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata vježbi  tjedno
Uvjeti :   apsolviran kolegij  Uvod u prevođenje 1
Ispit:  trajno praćenje + pisani rad

Sadržaj:  rad na satu teži aktiviranju stečenog znanja i poboljšanju razumijevanja modernoga jezika u službi prevođenja. Koriste se autentični materijali na francuskom i hrvatskom jeziku na kojima se radi na razjašnjavanju jezičnih i inih poteškoća, a u cilju izražavanja na ciljnom jeziku. Studentima se pokazuje kako potpuno razumijevanje teksta pretpostavlja, uz jezično znanje, i poznavanje zbivanja i svakodnevnice zemlje iz koje tekst potječe. Kroz predavanja upoznaje se studente s naukom poznate škole prevoditelja ESIT. 
Cilj:  Uz poboljšanje razumijevanja i razvijanja sposobnosti da se dođe do značenja teksta, cilj ovog kolegija je da se kroz rad na satu studenti okušaju u prevođenju i nauče samostalno služiti pomagalima potrebnim za kvalitetno prevođenje.
Popis obvezne literature:  skripta u pripremi, izbor tekstova, audio i video zapisi

Naziv kolegija: Frankofone civilizacije 1
ECTS - bodovi: 2 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (peti)               
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: upisan peti semestar
Ispit: pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice

Sadržaj:  kultura, običaji, institucije, ličnosti kroz tekstove, video i audio zapise; povijesni pregled, regije  
Cilj:  upoznavanje s glavnim obilježjima kulture zemalja francuskog jezičnog 
izražaja
Popis obvezne literature:
Monnerie, Anne: La France aux cent visages, Hatier/Didier FLE,  Paris 
Izbor tekstova, audio i video zapisi

Naziv kolegija: Frankofone civilizacije 2
ECTS - bodovi: 2 
Jezik: francuski
Trajanje: 1 semestar (šesti) 
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: upisan šesti semestar
Ispit: pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice

Sadržaj:  kultura, običaji, institucije, ličnosti kroz tekstove, video i audio zapise; povijesni pregled, regije  
Cilj:  upoznavanje s glavnim obilježjima kulture zemalja francuskog jezičnog 
izražaja
Popis obvezne literature:
Monnerie, Anne: La France aux cent visages, Hatier/Didier FLE,  Paris 
Izbor tekstova, audio i video zapisi

Naziv kolegija: Temeljni aspekti poučavanja francuskog kao stranog jezika
ECTS bodovi:  2
Trajanje: 1 semestar (peti)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upisan peti semestar

Sadržaj: Komponente nastavničke kompetencije za poučavanje stranoga jezika; koncept prirodnog talenta za poučavanje stranoga jezika; odnos urođenih osobina i naučenih vještina kod nastavnika stranoga jezika; pregled ključnih pojmova u suvremenom pristupu nastavi stranih jezika i to u odnosu na pet glavnih fokusa: učenik, nastavnik, razredna interakcija, nastavni materijali te struktura nastavnog sata; analiza potreba grupe i pojedinaca za komunikacijskom kompetencijom u francuskom jeziku; organizacija sadržaja u nastavi stranih jezika; prezentacijske vještine; profesionalna odgovornost nastavnika stranoga jezika; evaluacija komunikacijske kompetencije; uloga jezičnog portfolija; temelji znanstvenog pristupa istraživanju procesa učenja i poučavanja stranih jezika.
Cilj: Upoznavanje s temeljnim konceptima i aspektima poučavanja stranih jezika te prirodi sprega nastavne teorije i prakse; senzibilizacija za nastavničko zanimanje.
Popis obvezne literature: (za ispit obvezno pročitati dvije knjige)
Birks, R., Garabedian, M. (1999) Travail d'instit (cassette video) , Paris, Credif
Garabedian, M., Garabedian, J.-D. (2000) Vie d'enfant, métier d'écolier , (cassette video), Paris, Credif
Bolton, S. (1987) Evaluation de la compétence communicative en langue étrangere, Paris,Hatier-Credif
Cicurel, F. (1985) Parole sur parole, Paris, CLE, International
Galisson, R., Puren, C. (2000) La formation en question, Paris, CLE, International
Tagliante, C. (1996) La classe de langue, Paris, CLE, International
Vrhovac, Y. (2001) Govorna komunikacija i interakcija na satu stranog jezika,Zagreb, Naklada Ljevak
Dopunska literatura:
Bertochini, C. (1989) Manuel d'autoformation, Paris, Hachette
Kramsch, C. (1984) Interaction et discours dans la classe de langue, Paris, Hatier-Didier
Petrović, E. (1997) Teorija nastave stranih jezika, Osijek, Pedagoški fakultet
Portfolio Européen des langues (PEL) (2000) Conseil de l'Europe , Strasbourg
Izbor članaka iz časopisa Le francais dans le monde,Hachette, Paris, Strani jezici, Školska knjiga, Zagreb 

Naziv kolegija: Temeljni aspekti usvajanja drugog jezika
ECTS bodovi: 2
Trajanje: 1 semestar (šesti)
Status:  izborni
Oblik nastave: 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upisan šesti semestar
Sadržaj: Pregled osnovne terminologije u području istraživanja procesa usvajanja drugoga jezika (odnos drugi jezik/strani jezik, usvajanje/učenje jezika, međujezik, transfer, međujezični utjecaji) te suvremenih teorija usvajanja drugoga jezika. Uloga psiholingvistike i neurolingvistike u istraživanjima spomenutog procesa; uloga dobi u usvajanju jezika. Sličnosti i razlike u usvajanju prvoga i drugoga jezika, dinamičnog međuodnosa prvoga i drugoga jezika. Priroda međujezika i jezika učenika, uloga subjektivnih faktora i individualnih razlika u usvajanju i uporabi drugoga jezika, uloga inputa i interakcije te društvenog konteksta u istome. Uvod u dvojezičnost.
Cilj: Omogućiti studentima stjecanje uvida u složenost procesa usvajanja drugoga jezika te ih upoznati s terminologijom i teorijskim osnovama istraživanja procesa usvajanja drugoga jezika.
Popis obvezne literature:  
Bolton, S. (1987) Evaluation de la compétence communicative en langue étrangere, Paris, Hatier-Credif
Dabene, L. (1994) Repères sociolinguistiques pour l'enseignement des langues, Paris, Hachette
Galisson, R., Puren, Ch. (2000) La formation en question, Paris, CLE, International
Moore, D. (2003) Les représentations des langues et de leur apprentissage, Paris, Didier
Vigner, G. (2001) Enseigner le francais comme langue seconde, Paris, CLE, International
Vrhovac, Y. (2001) Govorna komunikacija i interakcija na satu stranog  jezika, Zagreb, Naklada Ljevak
Dopunska literatura: 
Deperez, C. (1999) Les enfants bilingues: Langues et familles, Paris, Hatier-Credif
Kramsch, C. (1984) Interaction et discours dans la classe de langue, Paris, Hatier-Didier
Petrović, E. (1997) Teorija nastave stranih jezika, Osijek, Pedagoški fakultet
Puren, C. (2000) La didactique des langues à la croisée des méthodes, Paris, Didier
Izbor članaka iz časopisa Le français dans le monde, Hachette, Paris; Strani jezici, Školska knjiga, Zagreb 

(b) Književnost 

Naziv kolegija: Francuska književnost: povijest i periodizacija
ECTS: 4
Jezik: hrvatski i francuski
Trajanje: 1 semestar (prvi)
Status: obvezni
Oblik nastave:  2 sata predavanje tjedno
Uvjeti: upisan studij Francuskog jezika i književnosti ili neke druge studijske grupe na  ZS
Ispit: pisani rad te usmeni ispit. 

Sadržaj: Kolegij namijenjen početnicima kao uvod u korpus (od prvih tekstova do postmoderniteta), načine pisanja povijesti književnosti (pozitivistički, strukturalistički, poststukturalistički model) te teorijske postavke periodizacija francuske književnosti. Analiza relevantnih primjera raznih perioda i teorijskih usmjerenja.  
Cilj: Svrha kolegija je omogućavanje snalaženja u književnom, teorijskom i kritičkom korpusu francuske povijesti književnosti. 
Popis obvezne literature:
Lanson: Histoire de la littérature française
A.Compagnon: Le démon de la théorie
Povijest svjetske književnosti: Francuska književnost

Naziv kolegija: Francuska književnost: srednjovjekovlje
ECTS bodovi: 2
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje:  jedan semestar  (šesti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan šesti semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad i usmeni ispit.

Sadržaj: Kolegij je namijenjen studentima koji su svladali temelje starofrancuskog (podrazumijeva sposobnost čitanja tekstova na starofrancuskom jeziku). Analiza i kontekstualizacija korpusa francuske srednjovjekovne književnosti od prvih tekstova (IX stoljeće) do Romana o ruži (XIII stoljeće).   
Cilj: Upoznavanje studenata sa temeljima starofrancuske književnosti i analizom starofrancuskih tekstova; povećavanje jezične, kritičke i književnopovijesne kompetencije
Popis obvezne literature:
P.Zumthor: Essai de poétique médiévale
J.Le Goff: La Civilisation de l'Occident médiéval
Povijest svjetske književnosti: Francuska književnost 

Naziv kolegija: Francuska književnost: 17. stoljeće
ECTS: 4 
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (drugi)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan drugi semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad i usmeni ispit

Sadržaj: Uvod u jedno od ključnih razdoblja francuske književnosti (barok/klasicizam). Izvodi se kombinacijom predavanja i seminara na kojima će se na izabranim tekstovima (La Rochefoucauld, Moliere, Racine) testirati različiti analitički modeli. Podrazumijeva mogućnost čitanja tekstova na francuskom jeziku. Svrha kolegija je povećavanje jezične, književnoteorijske i književnopovijesne kompetencije studenata. 
Popis obvezne literature:
1.Patrick Dandrey, Molière ou l'esthétique du ridicule, Pariz 1992.
2.Emmanuel Bury, Le Classicisme, Pariz 1993.
3.Paul-Henri Rojat, Littérature classique au XVIIe siècle, Pariz 1996.

Naziv kolegija: Francuska književnost: 18. stoljeće.
ECTS: 4
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (treći)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminata tjedno
Uvjeti: upisan treći  semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad i usmeni ispit

Sadržaj: 
Razvoj romana i srodnih mu proznih oblika (od memoara do filozofske priče) u epohi prosvjetiteljstva, promatran na tri razine: a) društvenog, kulturološkog i ideološkog konteksta: razdoblje od zalaska Louisa XIV do Napoleona; utjecaj prosvjetiteljskih ideja, vulgarizacije znanosti, geografskog otvaranja i vjerske tolerancije na slobodu izražavanja i ubrzani razvoj književnih vrsta; prevlast racionalizma, laicizma, materijalizma i senzualizma; emancipacija pojedinca; važnost ukusa i stila.b) povijesnih obilježja žanra: otvaranje romana prema filozofiji, društvenom angažmanu i psihoanalizi; kritički otklon od književne tradicije, političkih i vjerskih dogmi; elementi klasicizma, baroka, rokokoa, realizma i predromantizma; javljanje metanarativnosti; uloga biografskih čimbenika i recepcije
 reprezentativnih ulomaka, uz semantičku, stilsku i naratološku analizu
Cilj: - razvijanje specifičnih i općih kompetencija
Promišljanje međuovisnosti povijesnog konteksta i umjetničkog izraza na primjeru romana kao reprezentativnog književnog oblika za razdoblje prosvjetiteljstva i rađanja građanskog društva, odnosno kao sjecišta estetičke, zabavne i moralističko-didaktičke dimenzije. Upoznavanje s autorima, djelima i idejama koje su obilježile epohu.
Popis obvezne literature:
Saint-Simon:		Mémoires (extraits) 
Lesage:		Gil Blas de Santillane ili Le Diable boiteux
Montesquieu:		Lettres persanes
Prévost:		Manon Lescaut
Voltaire:		Candide ili Zadig ili Micromégas	
Rousseau:		La Nouvelle Héloïse ili Rêveries du promeneur solitaire 
Laclos:			Les Liaisons dangereuses
Diderot:		La Religieuse ili Le Neveu de Rameau ili Jacques le fataliste
Dopunska literatura
Povijest svjetske književnosti, svezak 3, Liber, 1981
P.Brunel : Histoire de la littérature française, tome I, du Moyen Age au XVIIIe siècle
H. Coulet : Le Roman jusqu'à la Révolution
Castex, Surer, Becker : Manuel des études littéraires, XVIIIe siècle
Lagarde, Michard : XVIIIe siècle
L. Forestier : Panorama du XVIIIe siècle français
J.-M. Goulemot, M.Launay : Le Siècle des Lumières

Naziv kolegija: Francuska književnost: 19. stoljeće
ECTS: 4
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (četvrti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan četvrti semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad i usmeni ispit

Sadržaj: Kronološko-poetološki  pregled romana, novele i lirske proze u 19. st. ( s usporednim osvrtom na glavne pjesničke pravce i romantičku dramu).  Razvoj romana kao vrste prikazuje se  sa stanovišta prožimanja i smjene stilova (poetika) kao  niz  sinhronih presjeka  kroz glavna razdoblja u slijedu  romantizam - realizam - naturalizam - simbolizam i opuse autora u rasponu od Chateaubrianda do Huysmansa  (Sénancour, Constant, Mme de Staėl, G. Sand, Vigny, Stendhal,  Hugo, Balzac, Flaubert, Th. Gautier, Nerval, Mérimée, Zola, Maupassant…)   po  načelu kontinuiteta i divergencije;  prate se metamorfoze  romana u estetičkom i sadržajnom  pogledu, te  povezanost društvene povijesti, znanosti, političkih ideja, filozofije i romana u  19. st. i u  europskom kontekstu.    
Cilj: upoznavanje s književnosću 19. stoljeća
Popis obvezne literature: 
M. Raimond, Le Roman depuis la Révolution, Armand Colin, 1967. (za19. i 20.st)
          ''           Le Roman, Armand Colin, 1988.                                        ''          ''
J.- P. Richard, Littérature et sensation, Le Seuil, 1954.
                      Etudes sur le romantisme, Le Seuil, 1999 (1970).
J. Bony, Lire le romantisme, Dunod, 1992.
J. Dubois, Les Romanciers du réel. De Balzac à Simenon, Le Seuil, 2000. 
H. Mitterand, Zola et le naturalisme, coll. Que sais-je? P.U.F., 1986.
C. Becker, Lire le réalisme et le naturalisme, Dunod, 1992. 
P. Petitier, Littérature et idées politiques au XIXe siècle (1800-1870), Nathan Université, 1996.
B. Marchal, Lire le symbolisme, Dunod, 1993 
A. Ubersfeld, Le Drame romantique, Belin, 1993
(na hrvatskom jeziku)
Povijest svjetske književnosti, izd. Liber/ Mladost, svezak III, Zagreb, 1982.
I. Šafranek: Stendhal, Flaubert, Proust,  Školska knjiga Zagreb, 1995. 
Predgovori/pogovori novijih izdanja Balzaca (Čiča Goriot), Stendhala (Crveno i crno) i Flauberta (Gospođa Bovary), sve Školska knjiga i Sysprint.
Dopunska literatura:  izabrana  djela domaćih autora kao uvod u teoriju književnosti  napr.  G. Peleš, (Tumačenje romana, 1999),  V.Žmegač (Povijesna poetika romana, 1991), M. Solar (Teorija književnosti, 1974; Roman i mit, 1988) i dr.

         
Naziv kolegija: Francuska književnost:  20. stoljeće. 
ECTS: 4
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (peti)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan peti semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad i usmeni ispit

Sadržaj: Razvoj romana kao vrste u 20. st. (od  post-simbolizma do «postmodernizma»). 
Građa je sada predstavljena više po autorima nego po «stilovima i razdboljima» koji su u 19. st. bili mnogo više prepoznatljivi i periodizacija transparentnija. Periodizacija  slijedi  prelomne povijesne datume. Razdoblje 1900-1918: La Belle Epoque, kriza  romana oko 1900., post-simbolizam, «Proust između dva stoljeća»; ratni roman, razvojni roman, roman-rijeka, Gideova «revolucija»; međuraće i poraće: politička i kulturna klima tridesetih, ideološke podjele, rat, egzistencijalizam;  V Republika (1947-1958): angažirana književnost  da ili ne?  -Vian, Sartre, Camus; povijesno-lirsko-filozofski roman (Giono, Gracq, Yourcenar), Novi roman (Beckett,  Sarraute, Robbe-Grillet,  Simon, Butor);  1958-1969: Aragon, Perec, Duras;  1970–1990: preobrazbe Novog romana i njegovi nasljednici, postmoderni «feminizam razlike» i žensko stvaralaštvo, «nova fikcija», suvremeni roman. 
Cilj: upoznavanje s glavnim pravcima francuske književnosti 20. stoljeća
Popis obvezne literature: 
M. Raymond, Le Roman depuis la Révolution,  Armand Colin, 1967. 
J.-Y. Tadié, Le Roman au XX siècle, Belfond,  1990.
M. Borgomano – E. Ravoux-Rallo, La littérature française du XX siècle, Le roman et la nouvelle, Armand Colin, 1995.
R.-M. Albérès, Histoire du roman moderne, Albin Michel, 1962.
C.-E. Magny, Histoire du roman français depuis 1918, Paris, 1950.
D.Grojnowski, Lire la nouvelle, Dunod, 1993.
(na hrvatskom jeziku)
Povijest svjetske književnosti, sv. III, izd.  Liber, Mladost, 1982. 
Castex, Surer, Becker : Manuel des études littéraires, XVIIIe siècle
Lagarde, Michard : XVIIIe siècle
L. Forestier : Panorama du XVIIIe siècle français
J.-M. Goulemot, M.Launay : Le Siècle des Lumières

Naziv kolegija: Književni seminar 1  
ECTS:  2
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (peti semestar)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upisan peti semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad 

Sadržaj:  mijenja se svake akademske godine
Popis obvezne literature : mijenja se

Naziv kolegija: Književni seminar 2  
ECTS: 2
Jezik: francuski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (šesti semestar)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upisan šesti semestar studija Francuskog jezika i književnosti
Ispit: pisani rad 

Sadržaj:  mijenja se svake akademske godine
Popis obvezne literature : mijenja se

Napomena:  Za kolegije  Latinski jezik za romaniste1 i Latinski jezik za romaniste 2 očekuje se opis s Odsjeka za klasičnu filologiju.

                                       

                                       STRUKTURA I RITAM STUDIJA
                                           (točke 3.3 – 3.8 i hodogrami)
3.3.  Struktura studija, ritam studiranja i obveze studenata. Uvjeti upisa studenata u sljedeći semestar, te preduvjeti upisa pojedinog kolegija.
3.4. Popis kolegija koje studenti mogu izabrati s drugih studija.
- Struktura i ritam studiranja, obveze studenata, uvjeti upisa u sljedeći semestar, kao i popis kolegija koje studenti mogu izabrati s drugih studija prezentirani su u hodogramima koji slijede niže (iza točke 3.8)
- Uvjeti upisa u sljedeći semestar:  Uvjet za upis u sljedeći semestar su apsolvirani svi kolegiji iz prethodnog semestra. Odsjek za romanistiku spreman je prikloniti se i drukčijem rješenju ukoliko ono bude prihvaćeno na razini Filozofskog fakulteta u cjelini. 
- Preduvjeti upisa pojedinog kolegija prezentirani su u opisima kolegija (v. točku 3.2.)
3.5. Popis kolegija koji se mogu izvoditi na stranom jeziku:  Nastava svih predloženih kolegija može se izvoditi na francuskom jeziku.
3.6. Kriteriji i uvjeti prijenosa ECTS-bodova – pripisivanje bodovne vrijednosti predmetima koje studenti mogu izabrati s drugih studija na sveučilištu ili drugim visokim učilištima:  bit će dan odgovor na razini Filozofskog fakulteta.
3.7. Način završetka studija:  Preddiplomski studij završava se Završnim pisanim ispitom na zadanu temu (klauzurom).
3.8. Uvjeti pod kojima studenti koji su prekinuli studij ili su izgubili pravo studiranja na jednom studijskom programu mogu nastaviti studij:  bit će dan odgovor na razini Filozofskog fakulteta.

                                                       HODOGRAMI

I.	PREDDIPLOMSKI STUDIJ

Tip studija:   Dvopredmetni studij
Uvjeti za upis:  Razredbeni ispit za upis na Filozofski fakultet u Zagrebu

Hodogram preddiplomskog studija:

Naziv kolegija	Oblik nastave	ECTS bodovi	Obveze studenata	

                                                   PRVI SEMESTAR

OBVEZNI KOLEGIJI:

Francuski jezik 1	2 P + 4 V	      5	trajno praćenje + završni pisani test	
Francuska ortoepija 1	1 V	      1	kolokvij	
Francuska književnost: povijest i periodizacija	2 P	      4	pisani rad i  usmeni ispit	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne kolegije
IZBORNI KOLEGIJI:

Jezične vježbe 1	2 V	       3	trajno praćenje	
Korektivne fonetske vježbe 1	2 V	       2	trajno praćenje	

Osim ponuđenih, studenti kao izborni kolegij mogu izabrati i neki od lingvističkih ili književnih kolegija s drugih studijskih grupa Filozofskog fakulteta.

  
                                             DRUGI SEMESTAR

OBVEZNI KOLEGIJI:

Francuski jezik 2	2 P + 4 V	      5	pismeni i usmeni ispit 	
Francuska ortoepija 2	1 V	      1	pismeni i usmeni ispit	
Francuska književnost: XVII stoljeće	1 P + 1 S	      4 	pisani rad i usmeni ispit	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne kolegije
IZBORNI KOLEGIJI:

Jezične vježbe 2	2 V	       3	trajno praćenje	
Korektivne fonetske vježbe 2	2 V	       2	trajno praćenje	

Osim ponuđenih, studenti kao izborni kolegij mogu izabrati i neki od lingvističkih ili književnih kolegija s drugih studijskih grupa Filozofskog fakulteta.

                                                TREĆI SEMESTAR

OBVEZNI KOLEGIJI:

Francuski jezik 3	1 P + 3 V	       4	trajno praćenje + završni pisani test	
Francuska
lingvistika 1
	1 P + 1 S	       4	pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice 	
Francuska književnost: XVIII stoljeće	1 P + 1 S	       4	pisani rad i usmeni ispit	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne kolegije
IZBORNI KOLEGIJI:

Jezične vježbe 3	2 V	       2	trajno praćenje	
Fonetske vježbe 1	2 V	       1	trajno praćenje	
Latinski jezik
 za romaniste 1	1 P	       2	trajno praćenje	

  
                                               ČETVRTI SEMESTAR

OBVEZNI KOLEGIJI:

Francuski jezik 4	1 P + 3 V	       4	pismeni i usmeni ispit	
Francuska
lingvistika 2	1 P + 1 S	       4	pismeni ispit 	
Francuska književnost: XIX stoljeće	1 P + 1 S	       4	pisani rad i usmeni ispit	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne kolegije
IZBORNI KOLEGIJI:

Jezične vježbe 4	2 V	       2	trajno praćenje	
Fonetske vježbe 2	2 V	       1	trajno praćenje	
Latinski jezik za romaniste 2	1 P	       2	usmeni ispit	

   

                                                       PETI SEMESTAR

OBVEZNI KOLEGIJI:

Francuski jezik 5	1P + 3 V	       3	trajno praćenje + završni pisani test	
Uvod u francusku sintaksu	2 P + 1 V	       4	trajno praćenje	

U okviru obveznih kolegija studenti moraju izabrati i jedan od sljedeća dva kolegija:

Romanski jezici i vulgarni latinitet	2 P	       2	usmeni ispit	
Francuska književnost: XX stoljeće 	1 P + 1 S	       4	pisani rad i usmeni ispit	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne kolegije
IZBORNI KOLEGIJI:

Rečenična semantika	2 S	       2	pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice	
Uvod u prevođenje 1	2 V	       2	trajno praćenje + pisani rad	
Frankofone civilizacije 1	2 S	       2	pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice	
Književni seminar 1	2 S 	       2	pisani rad	
Temeljni aspekti poučavanja  francuskog kao stranog jezika	2 S	       2	trajno praćenje i moderiranje jedne nastavne jedinice	

Osim ponuđenih, studenti kao izborni kolegij mogu izabrati i neki od lingvističkih ili književnih kolegija s drugih studijskih grupa Filozofskog fakulteta.

                                                     ŠESTI SEMESTAR

OBVEZNI KOLEGIJI:

Francuski jezik 6	1P + 3 V	       3	pismeni i usmeni ispit	
Sintaksa složene rečenice 	2 P + 1 V	       4	pismeni i usmeni ispit	

U okviru obveznih kolegija studenti moraju izabrati i jedan od sljedeća dva kolegija:

Od latinskog do francuskog	2 P	       2	usmeni ispit	
Francuska književnost: srednjovjekovlje	1 P + 1 S	       2	pisani rad i usmeni ispit	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne kolegije
IZBORNI KOLEGIJI:

Leksička semantika	2 S	       2	pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice	
Uvod u prevođenje 2	2 V	       2	trajno praćenje + pisani rad	
Književni seminar 2	2 S	       2	pisani rad	
Temeljni aspekti usvajanja drugog jezika	2 S	       2	trajno praćenje i moderiranje jedne nastavne jedinice	
Frankofone civilizacije 2	2 S	       2	pisani rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice	

Osim ponuđenih, studenti kao izborni kolegij mogu izabrati i neki od lingvističkih ili književnih kolegija s drugih studijskih grupa Filozofskog fakulteta.

ZAVRŠETAK PREDDIPLOMSKOG STUDIJA:

Završni pisani ispit na zadanu temu (klauzura):  6 ECTS bodova