Sadržaj

Prijedlog preddiplomskog studijskog programa grčkog jezika i književnosti
1. Uvod
2. Opći dio
2.1. Naziv studija
2.2. Nositelj studija i izvođač
2.3. Trajanje studija
2.4. Uvjeti upisa
2.5. Preddiplomski studij
2.6. Stručni ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija
3. Opis izvođenja programa
3.1. Popis kolegija s brojem sati nastave i brojem ECTS bodova
3.2. Opis pojedinih kolegija
HODOGRAM

Sveučilište u Zagrebu
Filozofski fakultet
Odsjek za klasičnu filologiju
Katedra za grčki jezik i književnost

Prijedlog preddiplomskog studijskog programa grčkog jezika i književnosti

1. Uvod
Filozofija, drama, povijest, znanost - za europsku civilizaciju, sve ove duhovne aktivnosti počinju u antičkoj Grčkoj. Želi li naša kultura znanje o ovome ishodištu stjecati i preispitivati iz prve ruke, a ne posredovano, nužno joj je dobro poznavanje grčkog jezika i književnosti (budući da su svi fenomeni navedeni na početku poznati isključivo na osnovi književnih spomenika i svjedočanstava). Poznavanje i razumijevanje jezika i književnosti u svim njihovim antičkim transformacijama - od Homera, preko Platona i Aristotela, do Novog zavjeta - stječe se ovim studijem. S aspekta sadašnjeg obrazovnog sustava, grčki jezik i književnost jedna su od okosnica srednjoškolskog klasično-gimnazijskog obrazovanja. Nasljeđe grčkog jezika i književnosti još uvijek je važan dio opće kulture - dovoljno je sjetiti se medicinskog nazivlja. Napokon, ovaj je studij jedino mjesto u Hrvatskoj gdje se studenti mogu upoznati s nasljednikom klasičnog grčkoga, novogrčkim jezikom, te kasnije s ovog polazišta graditi hrvatske kulturne, ekonomske i ostale veze s Grčkom, važnom zemljom članicom Europske unije.
Studijski program grčkog jezika i književnosti koji ovdje predlažemo usporediv je - mada ne identičan - sljedećim europskima: najprije, to je grčka komponenta programa Licenciado de filologia clasica Facultad de Filosofía y Letras, Universidad de Valladolid, Španjolska (gdje se grčki jezik i književnost također proučavaju tijekom pet godina). Odabirom predmeta i njihovim oblikovanjem u kolegije studij je u tradiciji kakvu slijedi i Studienordnung für den Teilstudiengang Griechische Philologie, Institut für Klassische Philologie Johann Wolfgang Goethe Universität, Frankfurt am Main, Njemačka (čiji su "osnovni" i "glavni" studij ekvivalentni preddiplomskom dijelu ovog programa); napokon, ima elemenata BA Greek programa University of Exeter, Velika Britanija, Department of Classics and Ancient History (zbog cikličnih ne-jezičnih "modula").
Klasični jezici, među koje pripada i grčki, proučavaju se širom Europe; istražuju se isti jezik, isti tekstovi, koriste se ista referentna djela (čitanje na engleskom, njemačkom francuskom i talijanskom bitan je preduvjet znanstvenog rada u ovoj struci); podržani ECTS sustavom, pošto jednom steknu čvrstu podlogu - dobro poznavanje grčkoga - naši će se studenti moći uključiti u studijske programe bilo koje zemlje Europske zajednice i SAD-a; potvrđuju to diplomirani grecisti i filolozi koji doktorski studij nastavljaju, ili su ga već okončali, na Harvardu, Oxfordu, u Liechtensteinu. Želja nam je da vrsnoćom izvedbe utječemo i na obratan smjer pokretljivosti - da privučemo u Zagreb potencijalne studente grčkog kako iz regije (što se već donekle ostvaruje), tako i iz čitave Europe.

2. Opći dio

2.1. Naziv studija
Preddiplomski studij grčkog jezika i književnosti

2.2. Nositelj studija i izvođač studija
Nositelj: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu. Izvođač: Odsjek za klasičnu filologiju, Katedra za grčki jezik i književnost

2.3. Trajanje studija
8 semestara.

2.4. Uvjeti upisa
Svršena srednja škola, uspješno položen razredbeni ispit na Filozofskom fakultetu. 

2.5. Preddiplomski studij
Završetkom studija student stječe kvalitetno poznavanje grčkog jezika i filologije - dostatno da sam razumije i prevede grčki tekst, da se pritom koristi standardnom referentnom literaturom i ostalim stručnim pomagalima. Također, student upoznaje grčku književnost u njezinu kontinuitetu od početaka do kasne antike, te upoznaje metode i pristupe interpretaciji književnih tekstova. Student je imao priliku svoje poznavanje grčkog jezika i civilizacije upotpuniti i profilirati, prema vlastitim sklonostima, i nekima od spoznaja s drugih srodnih studijskih grupa na Fakultetu i Sveučilištu. Napokon, student je upoznao osnovne tehnike znanstvenog filološkog rada i bio u prilici i sam ih primjenjivati. 
Time se osposobljava, u prvom redu, da nastavi studiranje i uspješno okonča diplomski studij. Opća kulturna i znanstvena kompetencija koju je stekao omogućava mu da se zaposli u kulturnim ili informativnim djelatnostima (mediji, izdavaštvo, muzeji). 
Osim programa studija grčkog jezika i književnosti, student koji uspješno okonča preddiplomski studij može se uključiti u programe studija Filozofskog fakulteta koji mu to omogućavaju (poput diplomskog studija komparativne književnosti), te u diplomski studij grčkog jezika i književnosti (ili ekvivalent) drugih hrvatskih sveučilišta; grčki se jezik trenutačno može studirati na Sveučilištu u Zadru.

2.6. Stručni ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija
Baccalaurea/baccalaureus humanističkih znanosti, smjer grčki jezik i književnost.
 
3. Opis izvođenja programa
Obvezni dijelovi programa studija grčkog jezika i književnosti jesu predmeti grčki jezik, povijest grčkog jezika, grčka književnost i povijest klasične filologije. Nastavna je jedinica jednosemestralni kolegij. Zbog prirode procesa učenja jezika nužno je da napredovanje bude postupno i vezano, tj. da niži nivo slijedi prije višeg, a ne nakon njega. Povijest jezika obrađuje se kronološkim slijedom; u nastavi književnosti studenti najprije upoznaju osobitosti pojedinih razdoblja grčke književnosti, a potom kronološki pristup biva napušten u korist žanrovskog i autorskoga. U gotovo svakom semestru studenti mogu, prema vlastitim interesima, odabrati neki od kolegija iz ponude Filozofskog fakulteta, odnosno Sveučilišta, u vezi s antikom ("poganskom" i kršćanskom), lingvistikom ili književnošću. Pri odabiru - i, općenito, orijentaciji i individualnom oblikovanju studija - važnu ulogu ima studentski koordinator, koji obavještava o trenutno raspoloživoj ponudi, pruža sugestije, pomažući studentu da kreira obrazovne module prema vlastitim željama i potrebama.

3.1. Popis kolegija s brojem sati nastave i brojem ECTS bodova

Obvezni kolegiji:

NAZIV KOLEGIJA	ECTS	SATI TJEDNO	
Grčka morfologija 1	7	4	
Grčka morfologija 2	7	4	
Strani jezik kao jezik struke	2	2	
Grčka književnost arhajskoga i klasičnoga razdoblja 	5	4	
Grčka književnost helenizma i carskoga doba	5	4	
Grčka sintaksa 1	7	4	
Grčka sintaksa 2	7	4	
Helenistički grčki	4	3	
Poraba grčkih glagolskih imena	4	3	
Grčki rečenični period klasičnoga i poklasičnoga razdoblja	6	4	
Grčka epika	6	4	
Grčka komedija	6	4	
Grčka tragedija	6	4	
Grčki epigram	6	4	
Novogrčki jezik 1	6	4	
Novogrčki jezik 2	6	4	

Izborni kolegiji:
NAZIV KOLEGIJA	ECTS	SATI TJEDNO	
Veze među grčkim rečenicama: parataksa i hipotaksa	4	3	
Kolegij iz teorije književnosti	3	2	
Uvod u indoeuropski jezik	3	2	
Kolegij vezan uz povijest Grčke i Rima ili povijest staroga vijeka	3	2	
Tečaj latinskog jezika 1	2	2	
Tečaj latinskog jezika 2	2	2	
Prijevodni seminar	3	2	
Osnove latinskoga 1	4	3	
Osnove latinskoga 2	4	3	
Sanskrtski tečaj 1	2	2	
Sanskrtski tečaj 2	2	2	
Antička epigrafika	3	2	
Osnove klasične arheologije I	3	2	
Antički gradovi u Hrvatskoj	3	2	
Kolegij vezan uz antičku književnost 	3	2	
Kolegij vezan uz antičku umjetnost 	3	2	
Kolegij vezan uz antičku filozofiju	3	2	
Kolegij vezan uz rimsku književnost	3	2	
Kolegij vezan uz ranokršćansku književnost	3	2	
Kolegij vezan uz antičku dramu i kazalište	3	2	
Kolegij iz opće lingvistike ili indoeuropeistike	3	2	
Retorika i pravna argumentacija-povijesni aspekt	3	2	

3.2. Opis pojedinih kolegija

Grčki jezik i književnost
Preddiplomski program
(dvopredmetni studij, 4+1)

G 001

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Grčki tečaj 1
ECTS-bodovi: 2
Kod: G 001
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni ili izborni 
Oblik nastave: 2 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 2 sata tjedno 
Uvjeti: nema
Ispit: usmeni
Sadržaj: Studenti se upoznaju s osnovama grčkoga jezika, s njegovom rasprostranjenošću u antici i dijakronijskim rasponom. Gramatika se tumači i uvježbava na elementarnoj razini. Obrađuju se: grčki alfabet, pravila za izgovor i čitanje, pravila za naglašavanje riječi i deklinacije imenica. Kao predložak za rad služe pojedinačne rečenice ili kraći tekstovi iz udžbenika ili drugi tekstovni predlošci koji se dijele na satu.
 Literatura: 
a)	obvezatna: Sabadoš - Sironić - Zmajlović, Grčka vježbenica, ŠK, Zagreb, 2003.
b) preporučena: Martinić-Jerčić – Matković, Prometej (udžbenik grčkog jezika za 1. i 2. godinu učenja), ŠK, Zagreb 2003; Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb 2004.
Cilj:  Usvajanje alfabeta, pravilno čitanje, naglašavanje i pisanje riječi iz grčkoga jezika, raspoznavanje padežnih oblika unutar pojedinih deklinacija i prevođenje jednostavnijih rečenica i kraćih tekstova s grčkoga na hrvatski jezik.

G 002

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Grčki tečaj 2
ECTS-bodovi: 2
Kod: G 002
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni ili izborni 
Oblik nastave: 2 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 2 sata tjedno 
Uvjeti: Grčki tečaj 1
Ispit: usmeni
Sadržaj:  Obrađuje se: deklinacija pridjeva (o- i a- dekl.), slaganje imenice i atributa, imenski predikat, komparacija pridjeva i priloga, zamjenice i glavni brojevi do 10; u okviru konjugacije tumače se aktivni i medijalni indikativi prezenta, imperfekta, futura, aorista, perfekta i pluskvamperfekta glagola na –o. Kao predložak za rad služe pojedinačne rečenice ili kraći tekstovi iz udžbenika ili drugi tekstovni predlošci koji se dijele na satu. 
Literatura: 
b)	obvezatna: Sabadoš - Sironić - Zmajlović, Grčka vježbenica, ŠK, Zagreb, 2003.
b) preporučena: Martinić-Jerčić – Matković, Prometej (udžbenik grčkog jezika za 1. i 2. godinu učenja), ŠK, Zagreb 2003; Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb 2004.
Cilj:  Prepoznavanje složenijih nominalnih struktura grčkog jezika; kod obrađenih glagolskih vremena znanje oblika indikativa, a ostalih načina samo na razini prepoznavanja. Postizanje vještine uočavanja osnovnih karakteristika grčkoga teksta i stjecanje kompetencije za samostalno prevođenje jednostavnijih rečenica i kraćih tekstova s grčkoga na hrvatski jezik.

G 100

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Grčka morfologija 1
ECTS-bodovi: 7
Kod: G 100
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: nema
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj:  Tumači se i uvježbava fonologija i morfologija nominalnih tvorbi u grčkom jeziku: vrste riječi, vrste i osobitosti naglaska, deklinacija imenica, pridjeva, zamjenica i brojeva; komparacija pridjeva i priloga. Uvježbava se korektno čitanje i pisanje grčkih riječi i prepoznavanje oblika prema osnovi i nastavku, prevođenje i gramatička analiza zadanog teksta s težištem na određivanju padežnih oblika pojedinih deklinacija. Kao predložak služe propisani grčki tekstovi iz lektire i drugi tekstovni predlošci koji se dijele na satu.  
Literatura: 
a) obvezatna: Ksenofont, Anabaza I, 1-2, 9; Platon, Protagora 1-4, 11-12; Dukat, Z. Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb, 2003; Senc, Stjepan, Grčko-hrvatski rječnik, Zagreb, 1988 (reprint iz 1910).
b) preporučena: Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, 2004; Smyth, Greek Grammar, Harvard, 1983; Kühner – Blass, Ausführliche Grammatik der griechischen Sprache, I, 1, Hannover, 1978 (reprint iz 1890); Schwyzer, E. Griechische Grammatik, (II, 1, 1 (1990); II, 1, 3 (1980); Stellenregister (1994) – München; Liddel & Scott, Greek-English Lexicon, Oxford, 1996; Bailly, A. Dictionaire Grec-français, Paris, 2000; Benseler - Kaegi, Griechisch-deutsches Wörterbuch, München, 2004; Montanari, F. Vocabolario della lingua greca, Loescher editore, 2004. Barić, E. i dr., Hrvatska gramatika, ŠK, Zagreb 2003.
Cilj:  Korektno čitanje i pisanje grčkih riječi te prepoznavanje i točna analiza svih morfoloških osobitosti unutar grčkog deklinacijskog sustava; na temelju toga snalaženje u predočenom grčkom tekstu, razumijevanje sadržaja i sposobnost samostalnog prijevoda na hrvatski jezik.

G 101

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Grčka morfologija 2
ECTS-bodovi: 7
Kod: G 101
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: nema
Ispit: pismeni i usmeni

Sadržaj:  Tumači se i uvježbava morfologija verbalnih tvorbi u grčkom jeziku: glagolski sustav, aspekt i vrijeme, vrste glagola u grčkom jeziku (glagoli na –o, glagoli na -mi), osobitosti tvorbe osnova, glavna i sporedna vremena, aktivni i medijalni nastavci Uvježbava se prepoznavanje oblika prema osnovi i nastavku, prevođenje i gramatička analiza zadanog teksta s težištem na određivanju glagolskih oblika pojedinih konjugacija. Uvježbavanje jednostavnih konstrukcija (nominativ i akuzativ s infinitivom, genitiv apsolutni). Kao predložak služe propisani grčki tekstovi iz lektire i drugi tekstovni predlošci koji se dijele na satu.  
 Literatura: 
a) obvezatna: Ksenofont, Uspomene o Sokratu I, 1; Platon, Gozba, 1-5: Dukat, Z. Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb, 2003; Senc, Stjepan, Grčko-hrvatski rječnik, Zagreb, 1988 (reprint iz 1910); 
b) preporučena: Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, 2004; Smyth, Greek Grammar, Harvard, 1983; Kühner – Blass, Ausführliche Grammatik der griechischen Sprache, I, 2, Hannover, 1978 (reprint iz 1890); Schwyzer, E. Griechische Grammatik, (II, 1, 1 (1990); II, 1, 3 (1980); Stellenregister (1994) – München; Liddell & Scott, Greek-English Lexicon, Oxford, 1996; Bailly, A. Dictionaire Grec-français, Paris, 2000; Benseler - Kaegi, Griechisch-deutsches Wörterbuch, München, 2004; Montanari, F. Vocabolario della lingua greca, Loescher editore, 2004. Barić, E. i dr., Hrvatska gramatika, ŠK, Zagreb 2003; Traut, G. Lexicon über die Formen der griechischen Verba, WBG, Darmstadt, 1986 (reprint iz 1885); Marinone, N. All the Greek Verbs, Duckworth, London 1985; Martinić-Jerčić – Salopek, Grčki glagoli, ŠK, Zagreb, 2001; 
	Cilj:  Korektno čitanje i pisanje grčkih riječi te prepoznavanje i točna analiza svih morfoloških osobitosti unutar grčkog deklinacijskog sustava; na temelju toga snalaženje u predočenom grčkom tekstu, razumijevanje sadržaja i sposobnost samostalnog prijevoda na hrvatski jezik.

G 150 

Naziv predmeta: Grčka književnost 
Naziv kolegija: Grčka književnost arhajskoga i klasičnoga razdoblja 
ECTS-bodovi: 5
Kod: G 150 
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 (zimski) semestar 
Status: obvezatan predmet 
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata seminara 
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti:  nema 
Ispit: pismeni  (60 minuta na kraju semestra)

Sadržaj: Pojmovno određenje grčke književnosti, periodizacija, generička raznolikost. Pregled povijesti grčke književnosti od najranijih pisanih spomenika do kraja klasičnoga razdoblja (323. pr. Kr.): epska poezija i specifičnosti usmene poezije (Homer, Heziod); rana lirika (elegija, jambografija, monodička i korska lirika, razlika između lirike u suvremenom i antičkom značenju riječi); počeci grčke proze (filozofi prirode i logografi 6. st. pr. Kr.); grčko kazalište, tragedija i komedija (Eshil, Sofoklo, Euripid; Aristofan; Aristotelova teorija o podrijetlu tih dviju vrsta); historiografija (Herodot, Tukidid); retorika i filozofija (Platon, Aristotel).

Literatura (obvezatna): Salopek, D.; Sironić, M. Grčka književnost u: Povijest svjetske književnosti 2, ur. V. Vratović, str. 7-187, Zagreb 1977; Lesky, A. Povijest grčke književnosti (prev. Z. Dukat), Zagreb 2001; Bricko, M.; Novaković, D.; Salopek, D.; Šešelj, Z.; Škiljan, D.: Leksikon antičkih autora, ur. D. Škiljan, Zagreb 1996. (obrađivani autori); Musić, A. Nacrt grčkih i rimskih starina, repr. Zagreb 2002; tekstovi koji se dijele na kolegiju uz pojedine teme

Cilj: Uvid u generički sustav rane i zrele grčke književnosti i razumijevanje uloge pojedinih književnih vrsta unutar širega društvenoga i književnopovijesnoga konteksta; usvajanje osnovnih biografskih i bibliografskih podataka o najvažnijim autorima navedenoga razdoblja.

G 151 

Naziv predmeta: Grčka književnost 
Naziv kolegija: Grčka književnost helenističkoga i carskoga razdoblja 
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 151 
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 (ljetni) semestar 
Status: obvezatan predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka književnost arhajskoga i klasičnoga razdoblja (G 150) 
Ispit: pismeni  (60 minuta, na kraju semestra)
Sadržaj: Helenističko razdoblje (323-30. pr. Kr.): obilježja helenističke kulture i njezina povijesna pozadina; nova kulturna središta i "učena poezija"; uspon nove atičke komedije (Menandar) i njezin utjecaj na dramsku književnost novoga vijeka; omiljene književne vrste (elegija, epilij, epigram); Kalimahova nova poetika; bukolska poezija (Teokrit); epska poezija između tradicije i inovacije (Apolonije Rođanin). Carsko doba (30. pr. Kr.-529.): historiografija (Plutarh); prozna književnost Druge sofistike (Lukijan); epistolografija i antički roman; sudbina tradicionalnih književnih vrsta na zalazu antičke grčke književnosti. Na seminaru se upoznaju osnove grčke metrike i struktura najvažnijih klasičnih stihova i strofa na odabranim primjerima iz epske poezije i lirike. 

Literatura (obvezatna): Salopek, D.; Sironić, M. Grčka književnost u: Povijest svjetske književnosti 2, ur. V. Vratović, str. 7-187, Zagreb 1977; Lesky, A. Povijest grčke književnosti (prev. Z. Dukat), Zagreb 2001; Bricko, M.; Novaković, D.; Salopek, D.; Šešelj, Z.; Škiljan, D.: Leksikon antičkih autora, ur. D. Škiljan, Zagreb 1996. (obrađivani autori); Majnarić, N. Grčka metrika, Zagreb 1948; tekstovi koji se dijele na kolegiju uz pojedine teme

Cilj: Uvid u značenje književnopovijesne mijene žanrovskih obilježja naslijeđenih književnih vrsta i razumijevanje širega društvenoga i književnopovijesnoga konteksta tih procesa; usvajanje temeljnih biografskih i bibliografskih podataka o najvažnijim autorima od 323. pr. Kr. do 529.; raspoznavanje najvažnijih metričkih oblika grčke poezije.

G 200

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Grčka sintaksa 1
ECTS-bodovi: 7
Kod: G 200
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka morfologija 2
Ispit: pismeni i usmeni

Sadržaj:  Tumači se i uvježbava sintaksa člana i padeža u grčkom jeziku te sintaktička značenja participa i infinitiva: upotreba i izostanak člana, funkcija padeža kao objekta i kao adverbijalne oznake; usporedba sintaktičkih osobina padeža u grčkom i hrvatskom jeziku; vrste participa prema značenju, njihovi ekvivalenti u hrvatskom i mogući oblici prevođenja. Kao predložak služe propisani grčki tekstovi iz lektire i drugi tekstovni predlošci koji se dijele na satu.  
 
Literatura: 
a) obvezatna: Herodot, Povijest VIII, 1-50; Dukat, Z. Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb, 2003; Senc, Stjepan, Grčko-hrvatski rječnik, Zagreb, 1988 (reprint iz 1910); 
b) preporučena: Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, 2004; Smyth, Greek Grammar, Harvard, 1983; Kühner – Blass, Ausführliche Grammatik der griechischen Sprache, II, 1, Hannover, 1978 (reprint iz 1890); Schwyzer, E. Griechische Grammatik, (II, 1, 2 (1988); II, 1, 3 (1980); Stellenregister (1994) – München; Liddell & Scott, Greek-English Lexicon, Oxford, 1996; Bailly, A. Dictionaire Grec-français, Paris, 2000; Benseler - Kaegi, Griechisch-deutsches Wörterbuch, München, 2004; Montanari, F. Vocabolario della lingua greca, Loescher editore, 2004. Barić, E. i dr., Hrvatska gramatika, ŠK, Zagreb 2003; Traut, G. Lexicon über die Formen der griechischen Verba, WBG, Darmstadt, 1986 (reprint iz 1885); Marinone, N. All the Greek Verbs, Duckworth, London 1985; Martinić-Jerčić – Salopek, Grčki glagoli, ŠK, Zagreb, 2001; Menge, H. Repetitorium der griechischen Syntax, WBG, Darmstadt, 1978.
	Cilj:  Prepoznavanje i analiza obrađenih sintaktičkih odnosa u grčkom jeziku te iznalaženje ekvivalentnih iskaza u hrvatskom jeziku; uočavanje funkcije člana u odnosu na hrvatski jezik koji ga nema; uočavanje sličnosti i razlika u sintaksi padeža između grč. i hrv. jezika; na temelju toga snalaženje u predočenom grčkom tekstu, razumijevanje sadržaja i sposobnost samostalnog prijevoda na hrvatski jezik.

G 201

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Grčka sintaksa 2
ECTS-bodovi: 7
Kod: G 201
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka sintaksa 1
Ispit: pismeni i usmeni

Sadržaj:  Tumači se i uvježbava sintaksa glagolskih načina i vremena: značenje i upotreba glagolskih načina u nezavisnim i zavisnim rečenicama; značenje vremena; obrađuje se ustrojstvo rečenice, kongruencija, te sintaksa zavisno složenih rečenica. Kao predložak služe propisani grčki tekstovi iz lektire i drugi tekstovni predlošci koji se dijele na satu.   
Literatura: 
a) obvezatna: Homer, Ilijada 1;  Odiseja 9; Dukat, Z. Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb, 2003; Senc, Stjepan, Grčko-hrvatski rječnik, Zagreb, 1988 (reprint iz 1910); 
b) preporučena: Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, 2004; Katičić, Radoslav, Sintaksa hrvatskoga književnog jezika, Zagreb, 1986; Smyth, Greek Grammar, Harvard, 1983; Kühner – Blass, Ausführliche Grammatik der griechischen Sprache, II, 2, Hannover, 1978 (reprint iz 1890); Schwyzer, E. Griechische Grammatik, II, 1, 2 (1988); 1, 3 (1980); Stellenregister (1994), München; Liddell & Scott, Greek-English Lexicon, Oxford, 1996; Bailly, A. Dictionaire Grec-français, Paris, 2000; Benseler - Kaegi, Griechisch-deutsches Wörterbuch, München, 2004; Barić, E. i dr., Hrvatska gramatika, ŠK, Zagreb 2003; Menge, H. Repetitorium der griechischen Syntax, WBG, Darmstadt, 1978.
	
Cilj:  Prepoznavanje i analiza obrađenih sintaktičkih odnosa u grčkom jeziku te iznalaženje ekvivalentnih iskaza u hrvatskom jeziku; uočavanje značenja grčkih glagolskih načina u odnosu na hrvatske; uočavanje osobitosti u odnosu grčkih i hrvatskih zavisnih rečenica; na temelju toga snalaženje u predočenom grčkom tekstu, razumijevanje sadržaja i sposobnost samostalnog prijevoda na hrvatski jezik.

G 211

Naziv predmeta: Grčki jezik
Naziv kolegija: Prijevodni seminar
ECTS-bodovi: 4
Kod: G 211
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni predmet 
Oblik nastave: 2 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 6 sati tjedno 
Uvjeti: nema
Ispit: pismeni 

Sadržaj: Studenti na odabranim tekstovima grčkih autora analiziraju načine i mogućnosti prevođenja s grčkoga na hrvatski jezik. Gramatičkoj analizi poklanja se onoliko pažnje koliko je dovoljno za razumijevanje teksta, te se nastoji više pozornosti posvetiti što prikladnijem prenošenju grčkoga predloška u hrvatski jezični izraz. Prolaskom kroz veći dio teksta nastoji se postići cjelovitiji uvid u književno djelo pojedinog autora.

Literatura: 
a) obvezatna: 1 prozni i 1 pjesnički tekst (odabrani iz autora iz lektire na I i II godini, ili neki drugi odabrani tekst); Dukat, Z. Gramatika grčkoga jezika, ŠK, Zagreb, 2003; Senc, Stjepan, Grčko-hrvatski rječnik, Zagreb, 1988 (reprint iz 1910). 
b) preporučena: Musić – Majnarić, Gramatika grčkoga jezika, ŠK, 2004; Smyth, Greek Grammar, Harvard, 1983; Liddell & Scott, Greek-English Lexicon, Oxford, 1996; Bailly, A. Dictionaire Grec-français, Paris, 2000; Benseler - Kaegi, Griechisch-deutsches Wörterbuch, München, 2004; Barić, E. i dr., Hrvatska gramatika, ŠK, Zagreb 2003.
Cilj:  Stjecanje sposobnosti dubljeg ulaženja u jezične i stilske osobitosti grčkoga jezika te razvijanje sposobnosti samostalnog prevođenja grčkoga teksta, koje će biti primjereno hrvatskim jezičnim normama.

G 220
Naziv predmeta: Povijest grčkog jezika
Naziv kolegija: Helenistički grčki
ECTS-bodovi: 4
Kod: G 220
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 3 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka morfologija 2
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj:  Na kolegiju se uvodno raspravlja o raznim pokušajima periodizacije vanjske (sociolingvističke) povijesti grčkoga jezika; zatim se kontrastivno prikazuju razvojni otkloni jezičnoga helenizma, pogotovu svetopisamskoga, od stanja u klasičnome razdoblju. Pri tom se podatci iz literature nastoje što iscrpnije dokumentirati iščitavanjem i raščlanbom što pomnijega izbora primjera iz glavnih pisaca te starozavjetnih i novozavjetnih zapisa. 
Literatura: 
c)	obvezatna: Palmer, L. The Greek Language, Oxford 1980; odabrani ulomci iz Staroga i Novoga zavjeta
b) preporučena: Meillet, A. Aperçu d' une histoire de la langue grecque, Paris 71975; Thumb, A. Die griechische Sprache im Zeitalter des Hellenismus, Strassburg 1974 (ponovljeno 1. izd. iz 1901); Debrunner, A. - Scherer, A. Storia della lingua greca. Vol.II: Il greco postclassico, Napoli 1969.
Cilj:  Dopuniti znanja o klasičnom grčkom, uputiti u glavna razlikovna obilježja helenističkoga grčkog jezika naprama klasičnom grčkom, upoznati ih s temeljnim podatcima o vanjskoj i unutrašnjoj povijesti toga razvojnojezičnog razdoblja; navikavati polaznike na samostalan rad i uporabu  priručnika, uvježbati ih  u prepoznavanju odnosno obrazlaganju helenističkih razvojnih otklona od klasičnih jezičnih uzora.  

G 221

Naziv predmeta: Povijest grčkog jezika
Naziv kolegija: Poraba grčkih glagolnih imena
ECTS-bodovi: 4
Kod: G 221
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 3 sata tjedno 
Uvjeti: Helenistički grčki
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj:  Uvodno upoznavanje s polaznom literaturom o morfosintaksi glagolnih imena, i s neophodnim metodologijskim i  teorijskim pojmovljem diakronijskoga jezičnoga opisa na razini  morfologije i sintakse; iscrpno uspoređivanje uporabe participskih i infinitivnih sklopova u primjerima iz raznih povijesnih razdoblja grčkoga jezika, od homerskih spjevova do kasnohelenističkih zapisa, kako bi se prepoznali i razjasnili susljedni razvojni pomaci, uvijek polazeći od predmnijevanoga indoeuropskog odnosno pragrčkog postanja rečenih sklopova. Na seminaru se s gramatičkoga i s jezičnopovijesnoga gledišta tumače starogrčki glasovi, oblici i sintaktička obilježja u odabranim ulomcima iz Polibijeva povijesnoga djela, uz istodobno što jače naslanjanje na odgovarajuće pojave u drugim indoeuropskim jezicima, osobito u latinskom i hrvatskom.
Literatura: 
d)	obvezatna: Sihler, A. I. A New Comparative Grammar of Greek and Latin, N.York-Oxford : OPU 199; Meillet-J.Vendryes, A. Traité de grammaire comparée des langues classiques, Paris 31963.: seminarski prijevod na hrvatski onih dijelova knjige koji se bave oblikotvorjem i sintaktičnom porabom; odabrani ulomci iz Polibija.
b) preporučena: P. Chantraine, Grammaire homérique, Paris 31957; H. Rix, Historische griechische  Grammatik. Laut- und Formenlehre, 2. korr. Aufl. Darmstadt 1992; Basile, N. Sintassi storica del greco antico, Bari 2001; Skok, P. Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika, knj. I.-IV, Zagreb 1971-4; Gluhak, A. Hrvatski Etimološki rječnik, Zagreb 1993; Frisk, H. Griechisches etymologisches Woerterbuch. 3 Bde, Heidelberg 1960-1972; P.Chantraine, Dictionnaire étymologique  de la langue grecque. Histoire des mots, Paris  1968. i d.
Cilj:  Upoznavanje najvažnijih pojava u morfosintaksi ukupnoga starogrčkoga glagolno-imenskoga sustava, bolje razumijevanje izražajnih tančina jezično i sadržajno najmjerodavnijih tekstova iz klasičnoga razdoblja; navikavanje na samostalan rad i uporabu priručnika.  

G 320

Naziv predmeta: Povijest grčkog jezika
Naziv kolegija: Grčki rečenični period klasičnoga i poklasičnoga razdoblja
ECTS-bodovi: 6	
Kod: G 320
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 2 sata seminara i 1 sat vježbi
Ukupno opterećenje studenata: 8 sati tjedno 
Uvjeti: Poraba grčkih glagolnih imena
Ispit: pismeni i usmeni

Sadržaj: Kolegij se bavi tzv. vodoravnim i okomitim sintaktičnim ustrojem grč. višestruko složene rečenice odn. perioda; pod onim prvim razumijeva se spoj dviju ili više rečenica koje se domeću jedne do drugih u parataktičnu dogledu, pod drugim pak isto takvu dometnutost rečenica u hipotaktičnu, okomitu dogledu. Za potrebu takva raščlanjivanja uvodno se iznose i na hrvatskim primjerima pojašnjuju općelingvistički pojmovi poput 'jezgrene rečenice', 'diskurz', 'analitička dekonstrukcija-rekonstrukcija perioda', i dr. Najpoznatiji primjeri grčkoga rečeničnoga perioda s osobitim stilskim ili retoričnim úlogom  (na pr. uvodni rečenični sklop u Herodotovoj, Tukididovoj i Polibijevoj povijesti te u Poslanici Rimljanima) podvrgavaju se analitičkoj razgradnji (dekonstrukciji) na same jezgrene rečenice, uz prepoznavanje, etimološko razjašnjanje i izostavljanje svega što je vezni sastojak; zatim se uz ponovno uvrštavanje svega izostavljenoga,  ponovno vraćaju u prvotni oblik (rekonstrukcija).

Literatura: 
e)	obvezatna: Sihler, A. I. A New Comparative Grammar of Greek and Latin, N.York-Oxford : OPU 199; Meillet-J.Vendryes, A. Traité de grammaire comparée des langues classiques, Paris 31963.: seminarski prijevod na hrvatski onih dijelova knjige koji se bave  oblikotvorjem i sintaktičnom porabom; odabrani ulomci iz Herodota, Tukidida, Polibija i Poslanice Rimljanima.
b) preporučena: P. Chantraine, Grammaire homérique, Paris 31957; H. Rix, Historische griechische  Grammatik. Laut- und Formenlehre, 2. korr. Aufl. Darmstadt 1992; Basile, N. Sintassi storica del greco antico, Bari 2001; Skok, P. Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika, knj. I.-IV, Zagreb 1971-4; Gluhak, A. Hrvatski Etimološki rječnik, Zagreb 1993; Frisk, H. Griechisches etymologisches Woerterbuch. 3Bde, Heidelberg 1960-1972; P.Chantraine, Dictionnaire étymologique  de la langue grecque. Histoire des mots, Paris  1968. i d.; Denniston, J. D. Greek Prose Style, Oxford 1952; Denniston, J. D. Greek Particles, 2 Oxford 1952.
Cilj:  Što zornije pojasniti zamršenu strukturu grčkoga rečeničkoga perioda iz klasičnoga i poklasičnoga razdoblja, kao i sve tančine njegove stilske i retorične uporabe; uvježbati analitičke postupke kako bi se mogla pravo razumijevati i mjerodavno tumačiti i ona mjesta u grčkih pisaca u kojih je rečenična sintaksa dosegla krajnji razvojni domet svoje zamršenosti.

G 420

Naziv predmeta: Povijest grčkog jezika
Naziv kolegija: Veze među  grčkim rečenicama: parataksa i hipotaksa
ECTS-bodovi: 4
Kod: G 420
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 3 sata tjedno 
Uvjeti: Helenistički grčki
Ispit: pismeni i usmeni

Sadržaj: Polazi se od supostavljanja različito povezivanih rečeničnih naniza, od asindetskih s posve implicitnom, formalno neizraženom vezom, do onih sindetskih i polisindetskih, u kojima se rečenice pomoću veznih riječi stapaju u diskurz sastavljen od rečenica s raznim stupnjevima međuzavisnosti; potom se postupno i na prikladnim primjerima nastoji ukazivati na raznolikost međurečenih riječi: anaforične i kataforične zamjenice te od njih izvedeni zamjenički prilozi; čestice koje postupno gube pojačajnu ili isticajnu ulogu preuzimljući ulogu nadoveznih riječi unutar nezavisno složenih rečenica; podredne, hipotaktične vezne riječi, ponajprije relativ, relativna zamjenica kao vezna riječ relativne rečenice, nastala značenjskom konverzijom od ie. anaforične zamjenice.  Na seminaru se analiziraju rečenice različite dužine i načina složenosti; nezavisno i zavisno složene rečenice svode se, radi vježbe,  na jezgrene (proste i proste proširene ) rečenice i obratno, kako bi im se odvagnula čestota i strategija njihove stilske primjene. Uočavaju se vrste i utvrđuje postanje veznih riječi, uz nastojanje da se prepoznaju mogući razvojni pomaci u njihovoj uporabi.      

Literatura: 
f)	obvezatna: Sihler, A. I. A New Comparative Grammar of Greek and Latin, N.York-Oxford : OPU 199; Meillet-J.Vendryes, A. Traité de grammaire comparée des langues classiques, Paris 31963.: seminarski prijevod na hrvatski onih dijelova knjige koji se bave  oblikotvorjem i sintaktičnom porabom; odabrani ulomci iz klasičnih i helenističkih pisaca.
b) preporučena: P. Chantraine, Grammaire homérique, Paris 31957; H. Rix, Historische griechische  Grammatik. Laut- und Formenlehre, 2. korr. Aufl. Darmstadt 1992; Basile, N. Sintassi storica del greco antico, Bari 2001; Skok, P. Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika, knj. I.-IV, Zagreb 1971-4; Gluhak, A. Hrvatski Etimološki rječnik, Zagreb 1993; Frisk, H. Griechisches etymologisches Woerterbuch. 3Bde, Heidelberg 1960-1972; P.Chantraine, Dictionnaire étymologique  de la langue grecque. Histoire des mots, Paris  1968. i d.; Denniston, J. D. Greek Prose Style, Oxford 1952; Denniston, J. D. Greek Particles, 2 Oxford 1952.
Cilj:  Olakšati razumijevanje rečeničnih sastava te postići bolji nadzor njihova točna prevođenja. Podrobna prouka složenijih rečeničnih sastava može imati i spoznajnu vrijednost: etimologija, naime, veznih riječi i usporedba raznih načina povezivanja rečeničnih sklopova gjekad otvaraju i nešto diakronijske perspektive. 

G 350/450

Naziv predmeta: Grčka književnost
Naziv kolegija: Grčka epska poezija
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 350/450
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka sintaksa 2
Ispit: pismeni  (2 x 45 minuta) i usmeni

Sadržaj:  Na kolegiju se proučava grčka epska poezija, slijedeći njezin kronološki tijek od Homera do Nona, posvećujući posebnu pozornost trrajnome i presudnome utjecaju antičke epske književnosti na potonju zapadnoeuropsku književnost. Prevode se i interpretiraju odabrani ulomci iz Homera, Hezioda i Apolonija Rođanina, te raspravljaju i  analiziraju relevantni suvremeni prilozi interpretaciji antičkoga epa. Na temelju samostalnoga istraživanja, uz primjeren nastavnikov nadzor, studenti tijekom semestra prezentiraju najprije usmeno, a potom u pisanu obliku, originalan seminarski rad koji obrađuje neki od važnih aspekata ove književne vrste. 

Literatura: 
g)	obvezatna: odabrani ulomci iz Homera, Hezioda i Apolonija Rođanina: bilo koje izdanje izvornika /npr. CD-ROM TLG e/; tekstovi podijeljeni na kolegiju; dva naslova iz popisa dopunske literature 
h)	dopunska: Dukat, Z. Homersko pitanje, Zagreb 1987; Foley, J. M. The Theory of Oral Composition. History and Methodology. Bloomington & Indianapolis 1988; Parry, A. The Making of Homeric Verse, Oxford 1971; Schein, S. L. Smrtni junak. Uvod u Homerovu Ilijadu (prev. Z. Dukat), Zagreb 1989; Hunter, R. L. The Argonautica of Apollonius Rhodius, Cambridge 1993; Latacz, J. (ur.) Homer: Die Dichtung und ihre Deutung, Darmstadt 1991; Latacz, J. (ur.) Homer: Tradition und Neuerung, Darmstadt 1979; Morris, I. & Powell, B. (ur.) A New Companion to Homer, New York 1997; Nagy, G. Poetry as Performance, Cambridge 1996; Whitman, C. H. Homer and the Heroic Tradition, Cambridge, Mass. 1958; Ziegler, K. Das hellenistische Epos, Leipzig 21966. 
Cilj:  Razumijevanje pojma "epske poezije" u kontekstu antičke književnosti i razlike između usmene i pisane poezije; upoznavanje antičkoga epa i njegovih generičkih konvencija na temelju čitanja primarnih tekstova; poznavanje i razumijevanje promjena koje je ta književna vrsta doživjela u antici, te njezina utjecaja na potonju zapadnoeuropsku književnost.

G 351/451

Naziv predmeta: Grčka književnost
Naziv kolegija: Grčki epigram
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 351/451
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka sintaksa 2
Ispit: pismeni  (2 x 45 minuta) i usmeni

Sadržaj:  Na kolegiju se proučava povijest grčke epigramatske poezije od klasičnoga do carskoga doba, te njezin utjecaj na potonju zapadnoeuropsku književnost. Na primjerima djela znamenitih grčkih epigramatičara očuvanih u Grčkoj antologiji (Kalimah, Leonida, Asklepijad, Argentarije, Meleagar, Filodem, Palada itd.) studenti se upoznaju s povijesnim razvojem žanra i njegovih konvencija, te njegovim odjecima u poeziji novoga vijeka. Raspravljaju se i analiziraju relevantni suvremeni prilozi interpretaciji antičkog epigrama. Na temelju samostalnoga istraživanja, uz primjeren nastavnikov nadzor, studenti tijekom semestra prezentiraju najprije usmeno, a potom u pisanu obliku, originalan seminarski rad koji obrađuje neki od aspekata antičke epigramatske produkcije.

Literatura: 
i)	obvezatna: odabrani ulomci iz Grčke antologije: bilo koje izdanje izvornika /npr. CD-ROM TLG e/; tekstovi podijeljeni na kolegiju; dva naslova iz popisa dopunske literature 
j)	dopunska: Bing, P. The Well-Read Muse. Present and Past in Callimachus and the Hellenistic Poets, Göttingen 1988; Gutzwiller, K. J. Poetic Garlands. Hellenistic Epigrams in Context, Berkeley 1998; Häusle, H. Einfache und frühe Formen des griechischen Epigramms, Innsbruck 1979; Hutchinson, G. O. Hellenistic Poetry, Oxford 1988; Körte, A. & Händel, P. Die hellenistische Dichtung, Stuttgart 1960; Lausberg, Marion. Das Einzeldistichon. Studien zum antiken Epigramm, München 1982; Reitzenstein, R. Epigramm und Skolion, Giessen 1893; Wilamowitz-Moellendorff, U. v. Hellenistische Dichtung in der Zeit des Kallimachos I-II, Berlin 1924.
Cilj:  Razumijevanje mjesta pojedinačnih epigrama u kontekstu razvoja žanra i njegovih konvencija, te uloge epigramatske književnosti unutar širega društvenoga i književnopovijesnoga konteksta; kompetentno vrednovanje značenje književnopovijesne mijene generičkih obilježja te književne vrste; razumijevanje razlike između grčkog, rimskog i novovjekovnog epigrama.

G 352/452

Naziv predmeta: Grčka književnost
Naziv kolegija: Grčka tragedija
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 352/452
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka sintaksa 2
Ispit: pismeni  (2 x 45 minuta) i usmeni

Sadržaj:  Na kolegiju se proučava razvoj grčke tragedije od njezinih začetaka do helenizma i tzv. "tragičke plejade", njezina generička obilježja te utjecaj na potonju zapadnoeuropsku dramsku književnost; razmatraju se antičke i suvremene teorije o podrijetlu tragedije, kao i moguće interpretacije pojma "tragično". Na odabranim ulomcima iz tragedija Eshila, Sofokla i Euripida studenti se upoznaju s djelima tih klasika, te s povijesnim mijenama žanra i njegovih konvencija. Na temelju samostalnoga istraživanja, uz primjeren nastavnikov nadzor, studenti tijekom semestra prezentiraju najprije usmeno, a potom u pisanu obliku, originalan seminarski rad koji obrađuje neki od aspekata antičkoga tragičkoga kazališta.

Literatura: 
k)	obvezatna: odabrani ulomci iz Eshilova Agamemnona, Sofoklova Kralja Edipa i Euripidove Medeje: bilo koje izdanje izvornika /npr. CD-ROM TLG e/; tekstovi podijeljeni na kolegiju; dva naslova iz popisa dopunske literature 
b) dopunska: Easterling, P.E. (ed.) The Cambridge Companion to Greek Tragedy, Cambridge 1997; Fritz, K. von. Antike und moderne Tragödie, Berlin 1962; Kitto, H. D. F. Greek Tragedy. A Literary Study, London 31961; Lesky, A. Die griechische Tragödie, Stuttgart 1968; Meier, C. Die politische Kunst der griechischen Tragödie, München 1988; Pickard-Cambridge, A. Dithyramb, Tragedy and Comedy, Oxford 21962; Stanford, W. B. Greek Tragedy and the Emotions. An Introductory Study, London etc. 1983; Stojanović, Z. (ed.) Teorija tragedije, Beograd 1984; Taplin, O. Greek Tragedy in Action, Oxford 1978; Winkler, J. J. & Zeitlin, F. (edd.) Nothing to do with Dionysos? Athenian Drama in its Social Context. Princeton 1990.
Cilj:  Upoznavanje strukture klasične grčke tragedije; razumijevanje književopovijesnoga razvoja žanra i njegovih konvencija unutar širega društvenoga i književnopovijesnoga konteksta; kompetentno vrednovanje značenja književnopovijesne mijene generičkih obilježja te književne vrste; razumijevanje razlike između grčke, rimske i novovjekovne tragedije, te antičkoga i modernoga poimanja tragičnog; upoznavanje najvažnijih djela klasika komedije, Eshila, Sofokla i Euripida.

G 353/453

Naziv predmeta: Grčka književnost
Naziv kolegija: Grčka komedija
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 353/453
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni predmet 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka sintaksa 2
Ispit: pismeni  (2 x 45 minuta) i usmeni

Sadržaj:  Na kolegiju se proučava razvoj grčke komedije od njezinih početaka, preko stare i srednje do nove atičke komedije, te njezin utjecaj na potonju zapadnoeuropsku dramsku književnost. Na odabranim ulomcima iz komedija Aristofana i Menandra studenti se upoznaju s povijesnim mijenama žanra i njegovih konvencija, kao i s antičkim teorijama o komediji i komičnome. Raspravljaju se i analiziraju relevantni suvremeni prilozi interpretaciji grčke komedije. Na temelju samostalnoga istraživanja, uz primjeren nastavnikov nadzor, studenti tijekom semestra prezentiraju najprije usmeno, a potom u pisanu obliku, originalan seminarski rad koji obrađuje neki od aspekata antičkoga komičkoga kazališta.

Literatura: 
a)	obvezatna: odabrani ulomci iz Grčke antologije: bilo koje izdanje izvornika /npr. CD-ROM TLG e/; tekstovi podijeljeni na kolegiju; dva naslova iz popisa dopunske literature 
b) dopunska: Bricko, M. Menandar, zagubljeni klasik, Zagreb, 2003; Dearden, C. W. The Stage of Aristophanes, London 1976; Dover, K. J. Aristophanic Comedy, London 1972; Hubbard, T. K. The Mask of Comedy. Aristophanes and the Intertextual Parabasis. Ithaca & London 1991; Hunter, R. L. The New Comedy of Greece and Rome, Cambridge 1985; Möllendorff, P. v. Grundlagen einer Ästhetik der Alten Komödie. Untersuchungen zu Aristophanes und Michail Bachtin, Tübingen 1995;  Norwood, G. Greek Comedy. London 1931; Pickard-Cambridge, A. W. Dithyramb, Tragedy and Comedy (rev. T. B. L. Webster), Oxford 21962 (11927); Rau, P. Paratragodia. Untersuchung einer komischen Form des Aristophanes, München 1967: Sandbach, F. H. The Comic Theatre of Greece and Rome, London 1977; Whitman, C. H. Aristophanes and the Comic Hero, Cambridge, Mass. 1964; Zimmermann, B. Die griechische Komödie, Düsseldorf & Zürich 1998.
Cilj:  Razumijevanje književopovijesnoga razvoja žanra i njegovih konvencija unutar širega društvenoga i književnopovijesnoga konteksta; kompetentno vrednovanje značenja književnopovijesne mijene generičkih obilježja te književne vrste; razumijevanje razlike između grčke, rimske i novovjekovne komedije; upoznavanje najvažnijih djela klasika komedije, Menandra i Aristofana.

G 300

Naziv predmeta: Novogrčki jezik
Naziv kolegija: Novogrčki jezik 1
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 300
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Grčka sintaksa 2
Ispit: pismeni  (2 x 45 minuta) i usmeni

Sadržaj:  Stjecanje temeljnih znanja iz fonologije, morfologije i sintakse novogrčkoga jezika te njihova primjena u konverzaciji; razvijanje sposobnosti dijakronijskog pristupa jeziku putem stalnih osvrtanja na minule epohe grčkoga (posebno na starogrčki); čitanje probranih ulomaka klasika novogrčke književnosti; upoznavanje sa suvremenom grčkom kulturom, a osobito s problematikom jezične politike (diglosija).

Literatura:

a)	obvezatna: Nea ellinika ja klasikous filologous, Panepistimio Kritis & Panepistimio tis horas ton Vaskon, Nefeli, Atena 1999; Nea ellinika ja arharious; Panepistimio Kritis, Nefeli, Atena 1997.
b)	dopunska: Manolis Triandafilidis, Neoelliniki grammatiki, Organismos ekdoseos didaktikon biblion, Atena 2002; Froso Arvanitaki & Lelia Padeloglou, Akou na dis, Deltos, Atena 1998; D.N. Stavropoulos & A.S. Hornby, Oxford English-Greek learner's dictionary, Oxford University Press 1998; D.N. Stavropoulos, Oxford Greek-English learner's dictionary, Oxford University Press 1988.

Cilj: Ovladavanje temeljnim jezičnim vještinama na novogrčkom; samostalno prevođenje jednostavnijih tekstova s novogrčkoga na hrvatski; obaviještenost o glavnim crtama novogrčke jezične, književne i kulturne povijesti.

G 301

Naziv predmeta: Novogrčki jezik
Naziv kolegija: Novogrčki jezik 2
ECTS-bodovi: 6
Kod: G 301
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 3 sata seminara
Ukupno opterećenje studenata: 4 sata tjedno 
Uvjeti: Novogrčki jezik 1
Ispit: pismeni  (2 x 45 minuta) i usmeni

Sadržaj:  Ponavljanje i proširivanje temeljnih znanja iz fonologije, morfologije i sintakse novogrčkoga jezika te njihova primjena u konverzaciji; pružanje uvida u recepciju kulturnog naslijeđa antičke Grčke i Bizantskoga Carstva i nastanak modernizma u grčkoj književnosti; čitanje zahtjevnijih djela novogrčke književnosti, upoznavanje s ključnim djelima grčke kinematografije te praćenje tiska.

Literatura:

c)	obvezatna: Nea ellinika ja klasikous filologous, Panepistimio Kritis & Panepistimio tis horas ton Vaskon, Nefeli, Atena 1999; Nea ellinika ja arharious; Panepistimio Kritis, Nefeli, Atena 1997.
d)	dopunska: Manolis Triandafilidis, Neoelliniki grammatiki, Organismos ekdoseos didaktikon biblion, Atena 2002; Froso Arvanitaki & Lelia Padeloglou, Akou na dis, Deltos, Atena 1998; D.N. Stavropoulos & A.S. Hornby, Oxford English-Greek learner's dictionary, Oxford University Press 1998; D.N. Stavropoulos, Oxford Greek-English learner's dictionary, Oxford University Press 1988.

Cilj: Sposobnost prepoznavanja i analize svih novogrčkih gramatičkih oblika te vođenje tečne konverzacije; razvijanje svijesti o tromilenijskom grčkom jezičnopovijesnom i kulturnom kontinuitetu te o njegovim implikacijama na suvremeno grčko društvo; samostalno praćenje recentne grčke književne, filmske te svekolike kulturne produkcije.
HODOGRAM:
GRČKI JEZIK I KNJIŽEVNOST
preddiplomski program
(dvopredmetni studij, 4+1)

I. semestar

Nastavnik	Kod	Kolegij	P	S	V	ECTS	Tjed.
opter.	

Obvezni kolegiji:

Salopek	G 100	Grčka morfologija 1	1	3		7	4	
Bricko,
Bratičević	G 150	Grčka književnost arhajskoga i klasičnoga razdoblja* 	2	2		5	4	
		Strani jezik kao jezik struke**						

Izborni kolegiji (1):

		Kolegij iz teorije književnosti	2			3	2	
		Uvod u indoeuropski jezik	2			3	2	
		Kolegij vezan uz povijest Grčke i Rima ili povijest staroga vijeka	2			3	2	

II. semestar

Obvezni kolegiji:

Salopek	G 101	Grčka morfologija 2	1	3		7	4	
Bricko,
Salopek	G 151	Grčka književnost helenizma i carskoga doba* 	1	3		5	4	
		Strani jezik kao jezik struke		2		2	2	

Izborni kolegiji (1):

		Kolegij iz teorije književnosti 	2			3	2	
		Uvod u indoeuropski jezik	2			3	2	
		Kolegij vezan uz povijest Grčke i Rima ili povijest staroga vijeka 	2			3	2	

III. semestar

Nastavnik	Kod	Kolegij	P	S	V	ECTS	Tjed.
opter.	

Obvezni kolegiji:

Salopek	G 200	Grčka sintaksa 1	1	3		7	4	
Križman	G 220	Helenistički grčki	1	2		4	3	

Izborni kolegiji (1):

Vuković		Tečaj latinskog jezika 1	1		1	2	2	
Rezar 	L 100	Osnove latinskoga 1	1	2		4	3	
		Kolegij iz teorije književnosti 	2			3	2	
		Uvod u indoeuropski jezik	2			3	2	
		Kolegij vezan uz povijest Grčke i Rima ili povijest staroga vijeka 	2			3	2	

IV. semestar

Obvezni kolegiji:

Salopek	G 201	Grčka sintaksa 2	1	3		7	4	
Križman	G 221	Poraba grčkih glagolskih imena	1	2		4	3	

Izborni kolegiji (1):

Salopek	G 211	Prijevodni seminar		2		3	2	
Vuković		Tečaj latinskog jezika 2	1		1	2	2	
Rezar 	L 101	Osnove latinskoga 2	1	2		4	3	
		Kolegij iz teorije književnosti 	2			3	2	
		Uvod u indoeuropski jezik	2			3	2	
		Kolegij vezan uz povijest Grčke i Rima ili povijest staroga vijeka 	2			3	2	

V. semestar

Nastavnik	Kod	Kolegij	P	S	V	ECTS	Tjed.
opter.	

Obvezni kolegiji:

Bricko	G35X/45X	Kolegij iz grčke književnosti* 	1	3		6	4	
Križman	G 320	Grčki rečenični period klasičnoga i poklasičnoga razdoblja	1	2	1	6	4	

Izborni kolegiji (1):

Vuković		Tečaj latinskog jezika 1	1		1	2	2	
Rezar 	L 100	Osnove latinskoga 1	1	2		4	3	
		Antička epigrafika	2			3	2	
		Osnove klasične arheologije I	2			3	2	
		Antički gradovi u Hrvatskoj	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku književnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku umjetnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku filozofiju	2			3	2	
		Kolegij vezan uz rimsku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz ranokršćansku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku dramu i kazalište	2			3	2	
		Kolegij iz opće lingvistike ili indoeuropeistike	2			3	2	
		Retorika i pravna argumentacija – povijesni aspekt	2			3	2	

VI. semestar

Obvezni kolegiji:

Bricko	G35X/45X	Kolegij iz grčke književnosti*	1	3		6	4	
		Novogrčki jezik 1	1	3		6	4	

Izborni kolegiji (1):

Vuković		Tečaj latinskog jezika 2	1		1	2	2	
Rezar 	L 101	Osnove latinskoga 2	1	2		4	3	
		Antička epigrafika	2			3	2	
		Osnove klasične arheologije I	2			3	2	
		Antički gradovi u Hrvatskoj	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku književnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku umjetnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku filozofiju	2			3	2	
		Kolegij vezan uz rimsku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz ranokršćansku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku dramu i kazalište	2			3	2	
		Kolegij iz opće lingvistike ili indoeuropeistike	2			3	2	
		Retorika i pravna argumentacija – povijesni aspekt	2			3	2	

VII. semestar

Nastavnik	Kod	Kolegij	P	S	V	ECTS	Tjed.
opter.	

Obvezni kolegiji:

Bricko	G35X/45X	Kolegij iz grčke književnosti* 	1	3		6	4	
		Novogrčki jezik 2	1	3		6	4	

Izborni kolegiji (1):

		Sanskrtski tečaj 1		2		2	2	
		Antička epigrafika	2			3	2	
		Osnove klasične arheologije I	2			3	2	
		Antički gradovi u Hrvatskoj	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku književnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku umjetnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku filozofiju	2			3	2	
		Kolegij vezan uz rimsku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz ranokršćansku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku dramu i kazalište	2			3	2	
		Kolegij iz opće lingvistike ili indoeuropeistike	2			3	2	
		Retorika i pravna argumentacija – povijesni aspekt	2			3	2	

VIII. semestar

Obvezni kolegiji:

Bricko	G35X/45X	Kolegij iz grčke književnosti* 	1	3		6	4	

Izborni kolegiji (2):

Križman	420	Veze među grčkim rečenicama: parataksa i hipotaksa	1	2		4	3	
		Antička epigrafika	2			3	2	
		Osnove klasične arheologije I	2			3	2	
		Antički gradovi u Hrvatskoj	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku književnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku umjetnost 	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku filozofiju	2			3	2	
		Kolegij vezan uz rimsku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz ranokršćansku književnost	2			3	2	
		Kolegij vezan uz antičku dramu i kazalište	2			3	2	
		Kolegij iz opće lingvistike ili indoeuropeistike	2			3	2	
		Retorika i pravna argumentacija – povijesni aspekt	2			3	2