Odsjek za informacijske znanosti
Filozofski fakultet
Sveučilište u Zagrebu

Prijedlog programa studija
Odsjeka za informacijske znanosti

Zagreb, 2005.

Studij informacijskih znanosti 

1. UVOD:	Dosadašnja iskustva, usporedni primjeri i razlog pokretanja studija
Studiji na Odsjeku za informacijske znanosti izvode se na Filozofskom fakultetu od ak. god. 1986./87. kao četverogodišnji studij Informatologije sa smjerovima: ahivistika, bibliotekarstvo, muzeologija i opće informatologija te kao dvogodišnji dopunski studiji arhivistike, bibliotekarstva, muzeologije i informatike, otvoren studentima svih struka sa sveučilišta u Hrvatskoj. Pri utemeljenju četverogodišnji studij zamišljen je kao zajednički na prve dvije godine, a treća i četvrta godina bile su organizirane kao zasebni smjerovi. Zajednička jezgra studija bila je informatologija i zamišljeno je da kroz niz predmeta vezanih uz zajedničku teoriju informacijske znanosti i informacijske tehnologije, baze podataka, obradu građe, obradu jezika i zaštitu građe svi studenti dobiju znanja koja su im potrebna za razvoj područja, te primjenu i razvoj informacijskih sustava u kulturnim i informacijskim institucijama.   
Ovi planovi i programi predlažu se na osnovi najnovijih saznanja u području informacijskih znanosti i analize tržišta te imaju za cilj pripremiti studente za rad u kulturnim, informacijskim i obrazovnim institucijama (škole, knjižnice, arhivi, muzeji, dokumentacijski centri) te tvrtkama koje imaju potrebu za informacijskim stručnjacima. Posebna je zadaća studija, gledano u cjelini, osposobiti studente za rad u informacijskom društvu, informacijskim institucijama, posebice kroz uporabu i razvoj informacijske tehnologije, osposobiti ih da znaju surađivati i osmisliti informacijski sustav  (spisovodstvo/records management, analiza poslovnog okruženja, muzejska dokumentacija i osnove bibliotečnog poslovanja) procijeniti kvalitetu izvora informacija i odrediti kriterije za odabir, obradu i pohranu , te znati e-poslovanje i upravljenje informacijama i znanjem.
Programi su usporedivi s programima američkih (Syracuse University, Rutgers University, University of North Carolina) i britanskih akademskih ustanova (City University London, South Bank University London, University of Loughborough, Gordon University), akademskih ustanova u skandinavskim zemljama (Kraljevske škole za bibliotekarstvo i informacijsku znanost u Kopenhagenu) i u Nizozemskoj (Reinwardt Academie Amsterdam), te poljskim, češkim, mađarskim i njemačkim programima (Universität Freiburg) i u skladu s temeljnim odrednicama međunarodnih strukovnih udruženja (arhivista, bibliotekara i muzealaca). Svi navedeni programi nalaze se dostupni u arhivu Odsjeka. Mnogi profesori iz navedenih Sveučilišta bili su gosti predavači na našem Odsjeku, dok su naši profesori sudjelovali također kao gosti predavači na navedenim sveučilištima. U okviru Tempus projekta, Aspects of Organization and Information Systems: Curriculum Development, Odsjek je već zapravo započeo prilagodbu studija bolonjskom procesu i izradu novih programa. U tri godine rada na projektu, profesori i asistenti prošli su niz seminara i radionica za poboljšanje izvođenja nastave i reorganizaciju studija. 
Nastavljajući dosadašnju tradiciju, Odsjek za informacijske znanosti predlaže jedan preddiplomski studij i više diplomskih studija. Svi su oni interdisciplinarno postavljeni i omogućuju da se kroz jezgre i izborne predmete (na Odsjeku, Fakultetu i Sveučilištu) mogu razviti svestrani interesi studenata, ali i zadovoljiti stvarne potrebe pojedinih područja. Istovremeno je u njima osigurano prožimanje nastavnih sadržaja, ali i mogućnost izbora i to pomoću niza modula koji studentu osiguravaju specijalizaciju za pojedinu disciplinu u području informacijskih znanosti. 
Svaki program diplomskog studija ima svoj naziv, uvod, uvjete upisa, način studiranja, te opisan profil stručnjaka za kojeg studente obrazuje.
Nastava se izvodi na hrvatskome jeziku, ali po potrebi može se izvoditi i na stranome jeziku. Svi ponuđeni predmeti mogu biti izborni predmeti za druge studijske grupe na  Odsjeku za informacijske znanosti, na svim odsjecima Filozofskog fakulteta i na Sveučilištu u Zagrebu.
2. Opći dio
2.1 Naziv: Studij informacijskih znanosti 
2.2 Nositelj: Filozofski fakultet u Zagrebu; Izvođač: Odsjek za informacijske znanosti
2.3 Trajanje studija: 3+2 godine
2.4 Uvjeti upisa: završena srednja škola i položen razredbeni ispit

Studiji
informacijskih 
znanosti

Preddiplomski
studij
informacijskih znanosti

Diplomski
studiji

Studij arhivistike

Studij bibliotekarstva

Studij informatike

Studij 
informatologije

Studij muzeologije i upravljanja baštinom

Nastavnički

Istraživački

2.5 Preddiplomski studij informacijskih znanosti
Odsjek za informacijske znanosti predlaže jedan preddiplomski studij i više diplomskih studija. Svi su oni interdisciplinarno postavljeni i omogućuju da se kroz jezgre i izborne predmete (na Odsjeku, Fakultetu i Sveučilištu) mogu razviti svestrani interesi studenata, ali i zadovoljiti stvarne potrebe pojedinih područja. Istovremeno je u njima osigurano prožimanje nastavnih sadržaja, ali i mogućnost izbora i to pomoću niza modula koji studentu osiguravaju specijalizaciju za pojedinu disciplinu u području informacijskih znanosti, a što će biti vidljivo iz popisa predmeta u suplementu dokumenta o završetku preddiplomskog studija. 
Cilj je ovoga studija osposobiti studente za rad u organizacijama, ustanovama i informacijskim središtima u kojima su potrebna znanja pretraživanja, vrednovanja i odabira informacija. Također je cilj osposobiti ih da razumiju temeljne pojmove disciplina informacijskih znanosti (građa, gradivo, realija; podatak, informacija, znanje) kao i upoznavanje osnovnih znanja vezanih uz poslovanje informacijskih institucija. Preddiplomski studij će osposobiti studente:
a)	za obavljanje jednostavnijih poslova u različitim informacijskim i kulturnim ustanovama kao i u tijelima javne uprave i vlasti, poduzećima i tvrtkama koje imaju potrebu za osobama koje znaju rukovati informacijama u novom tehnološkom okruženju, 
b)	za daljnji diplomski studij arhivistike, bibliotekarstva, informatologije, informatike, te muzeologije i upravljanja baštinom na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.

2.8. Naziv koji se stječe:  prvostupnik / prvostupnica informacijskih znanosti 

3. OPIS PROGRAMA

3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta

1. semestar 
Predmet	Sati	Bod	
Osnove informacijske tehnologije*	1+2	3	
Osnove klasifikacije*	1+1	3	
Strani jezik (dvopredmetni)	0+2	1	
Strani jezik (jednopredmetni)*	0+2	2	
Matematika*					2+2	6	
Logika za informatičare*		2+2	6	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka*	2+2	6	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka i Fakulteta*	2+2	6	

Svi studenti obvezno upisuju sljedeće kolegije: Osnove informacijske tehnologije, Osnove klasifikacije i strani jezik (dvopredmetni).
Kolegije s oznakom* obvezno upisuju studenti jednopredmetnog studija informatike.

2. semestar 
Predmet	Sati	Bod	
Baštinske institucije
Osnove bibliotekarstva
Uvod u arhivsku teoriju i praksu
Organizacija znanja* 	2+1	6	
Osnove komunikacijske tehnologije*
Uvod u obradu prirodnog jezika	1+2
2+1	3
5	
Strani jezik (dvopredmetni)	0+2	1	
Strani jezik  (jednopredmetni) *	0+2	2	
Algoritmi i strukture podataka*	1+1	3	
Računalne mreže*	1+1	3	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka i Fakulteta*	4+4	12	

Svi studenti obvezno upisuju sljedeće kolegije: jedan od kolegija (Baštinske institucije ili Osnove bibliotekarstva ili Uvod u arhivsku teoriju i praksu ili Organizacija znanja), jedan od kolegija (Osnove komunikacijske tehnologije ili Uvod u obradu prirodnog jezika) i Strani jezik (dvopredmetni).
Kolegije s oznakom* obavezno upisuju studenti jednopredmetnog studija informatike.

3. semestar 
Predmet	Sati	Bod	
Baze podataka*	2+2	6	
Obrada teksta i jezika*
Spisovodstvo
Bibliografska organizacija I.
Uvod u muzeologiju	2+2	6	
Izborni predmet iz ponude Fakulteta ili Odsjeka:
Uvod u računalni govor*
Povijest knjige i knjižnica
Povijest arhiva	1+1	3	
Izborni predmet iz ponude Odsjeka za jednopredmetni studij*	4+4	12	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka i Fakulteta za jednopredmetni*	3+3	9	

Svi studenti obvezno upisuju sljedeće kolegije: Baze podataka, jedan od kolegija (Obrada teksta i jezika ili Spisovodstvo ili Bibliografska organizacija ili Uvod u muzeologiju) te izborni predmet iz ponude Fakulteta ili Odsjeka.
Kolegije s oznakom* obavezno upisuju studenti jednopredmetnog studija informatike.

4. semestar 
Predmet	Sati	Bod	
Klasifikacijski sustavi
Sređivanje i opis arhivskog gradiva
Heritologija (2+1)
Multimedijski prikaz znanja*	2+2	6	
Vjerojatnost i statistika*	2+2	6	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka ili Fakulteta*	1+1	3	
Objektno i vizualno programiranje*		1+1+2	6	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka i Fakulteta*	4+4	12	

Svi studenti obvezno upisuju sljedeće kolegije: jedan od kolegija (Klasifikacijski sustavi ili Sređivanje i opis arhivskog gradiva ili Heritologija ili Multimedijski prikaz znanja) te izborni kolegij iz ponude Odsjeka ili Fakulteta.
Kolegije s oznakom* obavezno upisuju studenti jednopredmetnog studija informatike.

5. semestar 
Predmet	Sati	Bod	
Informacijski izvori i služba
Osnovne upravljanja muzejskim zbirkama
Uvod u formalne jezike i automate*
Jezični inženjering*
Vrednovanje arhivskog gradiva	1+1+2	6	
Izborni predmet iz ponude Fakulteta ili Odsjeka:
Dokumentacija u muzejima I.
Strojno prevođenje* 	2+2	6	
Izborni predmet iz ponude Fakulteta ili Odsjeka:
Jezične baze podataka*	1+1	3	
Kriptologija*		2+2	6	
Pretraživanje obavijesti i obrada prirodnog jezika*			3	1+1	3	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka za jednopredmetni studij*	4+4	12	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka i Fakulteta za jednopredmetni studij *	2+2	6	
Svi studenti obvezno upisuju sljedeće kolegije: jedan od kolegija (Informacijski izvori i služba ili Osnovne upravljanja muzejskim zbirkama ili Uvod u formalne jezike i automate ili Jezični inženjering ili Vrednovanje arhivskog gradiva) te dva izborna kolegija iz ponude Odsjeka ili Fakulteta. 
Kolegije s oznakom* obavezno upisuju studenti jednopredmetnog studija informatike.

6. semestar 
Predmet	Sati	Bod	
Osnove upravljanja informacijskim institucijama	2+2	6	
Zaštita knjižničnog i arhivskog gradiva
Zaštita podataka*
Osnove zaštite muzejskih zbirki	1+1	3	
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka:
Teorija informacijske znanosti*
Digitalna knjižnica I**	1+1	3	
Praksa i završni rad za dvopredmetni studij***		14	
Izborni kolegij iz ponude Fakulteta ili Odsjeka	1+1	3	
Izborni kolegij iz ponude Odsjeka i Fakulteta za jednopredmetni studij*	2+2	6	
Praksa jednopredmetni studij*		7	
Završni rad za jednopredmetni studij*		8	

Svi studenti obvezno upisuju sljedeće kolegije: Osnove upravljanja informacijskim institucijama i jedan od kolegija (Zaštita knjižničnog i arhivskog gradiva ili Zaštita podataka ili Osnove zaštite muzejskih zbirki), jedan od izbornih kolegija iz ponude Odsjeka, jedan od izbornih kolegija iz ponude Odsjeka ili Fakulteta, te praksu i završni rad.
Kolegije s oznakom* obavezno upisuju studenti jednopredmetnog studija informatike.
**Obavezno upisuju studenti koji idu na diplomski studij bibliotekarstva. 
***Studenti koji upisuju neki od diplomskih studija Odsjeka nisu obavezni izraditi završni rad.
OPISI KOLEGIJA: Vidi abecedni popis kolegija na kraju!

UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA

Mjesto izvođenja studijskog programa: Filozofski fakultet, Odsjek za informacijske znanosti, te kulturne, obrazovne i informacijske institucije u kojima studenti obavljaju praksu.

Podaci o prostoru i opremi predviđenoj za izvođenje studija: 2 računalne učionice, informatički laboratorij (InfoLab) 

Optimalan broj studenata koji se mogu upisati: 75 (15 studenata jednopredmetnog studija informatike)

Opisi predmeta i kolegija abecednim redom kolegija
Naziv kolegija: 	Alati za obradu prirodnog jezika
Naziv kolegija:	Algoritmi i strukture podataka
Naziv kolegija:	Algoritmi i strukture prirodnih jezika
Naziv kolegija: 	Arhitektura muzeja
Naziv kolegija:	Arhivsko zakonodavstvo
Naziv kolegija: 	Autorski alati u nastavi jezika
Naziv kolegija: 	Baština i razvoj
Naziv kolegija: 	Baštinske institucije
Naziv kolegija: 	Baze podataka
Naziv kolegija: 	Baze podataka u internetskom okruženju
Naziv kolegija: 	Bibliografska organizacija I.
Naziv kolegija:	Bibliografska organizacija II.
Naziv kolegija: 	Bibliometrija
Naziv kolegija: 	Časopisi i znanstvena komunikacija
Naziv kolegija: 	Čitanje i pismenost
Naziv kolegija: 	Digitalizacija i migracija dokumenata
Naziv kolegija: 	Digitalizacija povijesnih tekstova
Naziv kolegija: 	Digitalna knjižnica I
Naziv kolegija: 	Digitalna knjižnica II
Naziv kolegija:	Digitalni arhivi
Naziv kolegija: 	Diskurs i dijaloški sustavi
Naziv kolegija: 	Dječja književnost
Naziv kolegija: 	Dokumentacija u muzejima I
Naziv kolegija: 	Dokumentacija u muzejima II
Naziv kolegija:	Dvojezična i višejezična leksikografija
Naziv kolegija:	Elektroničko poslovanje
Naziv kolegija: 	Engleski jezik
Naziv kolegija: 	Epistemologija informacijske znanosti
Naziv kolegija: 	Europsko obrazovanje
Naziv kolegija: 	Heritologija
Naziv kolegija: 	Hrvatska rječnička baština
Naziv kolegija: 	Hrvatski jezik
Naziv kolegija:	Indeksni jezici
Naziv kolegija: 	Informacijski izvori i služba
Naziv kolegija:	Informacijski izvori i sustavi u arhivima
Naziv kolegija: 	Informacijska politika
Naziv kolegija: 	Informacijske tehnologije u obrazovanju
Naziv kolegija: 	Informacijsko zakonodavstvo i etika
Naziv kolegija: 	Internetska kultura
Naziv kolegija:	Jednojezična leksikografija
Naziv kolegija: 	Jezične baze podataka
Naziv kolegija: 	Jezični inženjering
Naziv kolegija: 	Kauzalne mreže
Naziv kolegija: 	Klasifikacijski sustavi
Naziv kolegija: 	Knjiga i čitanje
Naziv kolegija: 	Knjižnice za djecu i mladež
Naziv kolegija: 	Knjižnični informacijski sustavi
Naziv kolegija: 	Knjižnična statistika
Naziv kolegija: 	Knjižnično upravljanje
Naziv kolegija: 	Kombinatorika i grafovi
Naziv kolegija:	Konceptualna leksikografija (Izrada tezaurusa)
Naziv kolegija:	Korpusna leksikografija
Naziv kolegija: 	Kriptologija
Naziv predmeta: 	Kultura i identitet
Naziv kolegija: 	Kulturni turizam
Naziv kolegija:	Leksikografija
Naziv kolegija: 	Logičko programiranje
Naziv kolegija: 	Logika za informatičare
Naziv kolegija: 	Marketing baštine
Naziv kolegija: 	Matematika
Naziv kolegija: 	Medijska kultura
Naziv kolegija:	Metapodaci u spisovodstvu
Naziv kolegija: 	Metoda ankete
Naziv kolegija: 	Metodika informatike I
Naziv kolegija: 	Metodika informatike II
Naziv kolegija: 	Metodika rješavanja zadataka
Naziv kolegija:  	Multimedijski prikaz znanja
Naziv kolegija: 	Muzejske izložbe
Naziv kolegija: 	Muzejske zbirke
Naziv kolegija: 	Nakladništvo i knjižarstvo
Naziv kolegija:	Objektno i vizualno programiranje
Naziv kolegija: 	Obrada teksta i jezika
Naziv kolegija: 	Organizacija informacijskih izvora i građe
Naziv kolegija: 	Organizacija znanja
Naziv kolegija: 	Osnove bibliotekarstva
Naziv kolegija: 	Osnove informacijske tehnologije
Naziv kolegija: 	Osnove klasifikacije
Naziv kolegija: 	Osnove komunikacijske tehnologije
Naziv kolegija: 	Osnove muzejske komunikacije
Naziv kolegija: 	Osnove upravljanja informacijskim institucijama
Naziv kolegija: 	Osnove upravljanja muzejskim zbirkama
Naziv kolegija: 	Osnove zaštite muzejskih zbirki
Naziv kolegija: 	Poslovne izvjesnice
Naziv kolegija:	Povijest arhiva
Naziv kolegija:	Povijest institucija u Hrvatskoj
Naziv kolegija: 	Povijest knjige i knjižnica
Naziv: 	 Praksa I. – posjeti knjižnicama
Naziv: 	 Praksa II.
Naziv kolegija: 	Prepoznavanje i sinteza govora
Naziv kolegija: 	Pretraživanje obavijesti i obrada prirodnog jezika
Naziv kolegija: 	Prikaz rječničkoga znanja
Naziv kolegija: 	Primjena računala u nastavi jezika
Naziv kolegija: 	Programiranje baze podataka
Naziv kolegija: 	Programiranje naprednih Web aplikacija
Naziv kolegija:	Projektiranje informacijskih sustava
Naziv kolegija: 	Računalna obrada povijesnih tekstova
Naziv kolegija: 	Računalne mreže
Naziv kolegija: 	Računalni gramatički modeli
Naziv kolegija: 	Računarska lingvistika
Naziv kolegija: 	Radionica kreativne nastave informatike
Naziv kolegija: 	Radionica kreativne nastave u školskoj knjižnici
Naziv kolegija: 	Službene publikacije i  informacije
Naziv kolegija: 	Socijalne vještine u interpersonalnim odnosima
Naziv kolegija: 	Sociologija kulture
Naziv kolegija: 	Specijalne knjižnice i zbirke
Naziv kolegija: 	Spisovodstvo
Naziv kolegija:	Sređivanje i opis arhivskog gradiva
Naziv kolegija:	Strani jezik
Naziv kolegija: 	Strojno prevođenje
Naziv kolegija:	Stvaranje i upravljanje spisovodstvenim sustavima
Naziv kolegija: 	Sustavi za organizaciju znanja
Naziv kolegija:  	Sustavi za označivanje i pretraživanje
Naziv kolegija: 	Sveučilišno knjižničarstvo
Naziv kolegija: 	Školske knjižnice
Naziv kolegija: 	Teorija informacijske znanosti
Naziv kolegija:	Teorija prevođenja i primjene
Naziv kolegija:	Teorija sintaksne analize i primjene
Naziv kolegija:	Terenska nastava studija bibliotekarstva
Naziv kolegija:	Terminološki seminar
Naziv kolegija: 	Umjetna inteligencija
Naziv kolegija:	Upravljanje i poslovanje u arhivima
Naziv kolegija: 	Upravljanje identitetom
Naziv kolegija: 	Upravljanje informacijama i znanjem
Naziv kolegija: 	Upravljanje u muzejima
Naziv kolegija:	Uvod u arhivsku teoriju i praksu
Naziv kolegija: 	Uvod u enciklopediku
Naziv kolegija:	Uvod u formalne jezike i automate
Naziv kolegija: 	Uvod u istraživačke metode
Naziv kolegija: 	Uvod u izvještajne sustave i službe
Naziv kolegija: 	Uvod u leksikografiju
Naziv kolegija: 	Uvod u metodologiju društvenih istraživanja
Naziv kolegija:	Uvod u muzeologiju
Naziv kolegija: 	Uvod u obradu prirodnog jezika
Naziv kolegija: 	Uvod u računalni govor
Naziv kolegija: 	Uvod u teoriju organizacije znanja
Naziv kolegija:	Uvod u terminologiju i terminografiju
Naziv kolegija: 	Virtualni muzej
Naziv kolegija: 	Vjerojatnost i statistika
Naziv kolegija:	Vrednovanje arhivskog gradiva
Naziv kolegija: 	Zaštita elektroničkog gradiva
Naziv kolegija:	Zaštita knjižničnog i arhivskog gradiva
Naziv kolegija: 	Zaštita muzejskih zbirki
Naziv kolegija: 	Zaštita podataka
Naziv kolegija: 	Znakovi u komunikaciji

Naziv predmeta: 	Obrada jezika i pisanog teksta
Naziv kolegija: 	Alati za obradu prirodnog jezika
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar  
Status: 	izborni za sve jezicne grupe na FF-u
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			pismeni

Sadržaj: 		
Jedan od važnih pristupa obradi prirodnog jezika je statistički pristup. Osim što je važan za obradu jezika, koristi se i u aplikacijama kao što su sve popularnija bioinformatika i rudarenje podataka (data mining). Kolegij daje uvid u modele jezika i sažima najosnovnije tehnike. Kolegij je podijeljen u dvije tematske cjeline: modele i metode. Modeli obuhvaćaju Zipfov zakon (uvod u statistiku jezika),  Skrivene Markovljeve modele i s njima vezane algortime (Viterbijev, Baum-Welchov, entropijski). Metode uključuju upoznavanje s alatima za rad s tekstom,  a to su: UNIX-ovi alati, AWK i Perl.
Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Cilj kolegija je da studenti steknu osnovna znanja o primjeni i funkcioniranju statističkih metoda i algoritama za obradu prirodnog jezika. Studenti se trebaju osposobiti za prikupljanje, analizu i izradu statističke analize prikupljenih podataka, prema nekom od zadanih modela.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
Osnovna
1.	Chris Brew and Mark Moens. Data-intensive linguistics. University of Edinburgh, 1999.
2.	Tom Christiansen and Nathan Torkington. Perl cookbook. O'Reilly, 2nd edition., 2003.
Dopunska
1.	Christopher Manning and Hinrich Schutze. Foundations of Statistical NLP. MIT Press, 1999. 
2.	Eugene Charniak. Statistical Language Learning. MIT Press, 1996.
3.	WordNet: An Electronic Lexical Database, Christiane Fellbaum, ed., 1998. 
Seminarska
1.	Steven Abney. Statistical Methods and Linguistics. In The Balancing Act, Judith Klavans and Philip Resnik, eds, MIT Press, 1996, Chapter 1. 
2.	Vasileios Hatzivassiloglou. Do we Need Linguistics When We Have Statistics? A Comparative Analysis of the Contributions of Linguistic Cues to a Statistical Word Grouping System. In The Balancing Act, Judith Klavans and Philip Resnik, eds, MIT Press, 1996, Chapter 4.
3.	L. R. Rabiner and B. H. Juang. An Introduction to Hidden Markov Models. IEEE ASSP Magazine 3(1), 1986, pp 4-16. 
4.	Julian Kupiec. Robust Part-of-Speech Tagging Using a Hidden Markov Model. Computer Speech and Language 6, 1992, pp. 225-242. 
5.	Ralph Weischedel, Marie Meteer, Richard Schwartz, Lance A. Ramshaw, and Jeff Palmucci. Coping with ambiguity and unknown words through probabilistic models. Computational Linguistics 19(2), 1993, pp. 359--382. 
6.	Hang Li and Naoki Abe. Generalizing Case Frames Using a Thesaurus and the MDL Principle. Computational Linguistics, Vol. 24(2), 1998, pp.217-244.
7.	Adam Berger, Stephen Della Pietra, and Vincent Della Pietra. A maximum entropy approach to natural language processing. Computational Linguistics 22(1), 1996. 

Naziv predmeta:	Algoritmi i strukture podataka
Naziv kolegija:	Algoritmi i strukture podataka
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:	obvezan za jednopredmetni studij, izborni za ostale studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:	1 sat predavanja - 1 sat vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			Pismeni i usmeni

Sadržaj:
Uvod. Osnovni tipovi podataka. Jednostavne i složene strukture podataka. Algoritam: pojam, oblikovanje i temeljni algoritamski konstrukti. Jezici za programiranje: generacije jezika za programiranje, definiranje jezika za programiranje, sintaksa i semantika,˙tipovi i strukture podataka. Osnovna struktura Pascala: leksička struktura, sintaktička˙struktura, globalna semantika. Tipovi podataka, konstante i varijable. Izrazi. Unos i ispis vrijednosti. Jednostavne naredbe. Složene naredbe. Funkcije i procedure. Složeni tipovi podataka: niz, polje, skup, slog i datoteka. Dinamičke strukture podataka. Objekti. Liste: red, stog, jednostruko i dvostuko povezana lista. Rekurzivne strukture i algoritmi. Stabla. Raspršeno adresiranje. Osnovni algoritmi sortiranja. Pretraživanje.
Na vježbama prikazati realizaciju svih algoritama, tipova i struktura podataka u odabranom jeziku za programiranje. Studenti trebaju samostalno definirati strukturu podataka i algoritam postavljenog problema i realizirati ga u jeziku za programiranje.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Dati temeljna znanja iz discipline algoritama i struktura podataka te ih prikazati u izabranom jeziku za programiranje (Pascal) i osposobiti studente za samostalno definiranje algoritma i strukture podataka u rješavanju postavljenih problema. Predavanja se izvode klasično i prikazom na računalu. Vježbe se izvode na računalima.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura
1.	DOVEDAN, Zdravko: Pascal i programiranje (1), Zagreb, don, 1995.

Dopunska literatura
1.	DOVEDAN, Zdravko; SMILEVSKI, Mirko; STAMENKOVIĆ, Milan: PASCAL i programiranje, ZOTKS,  Ljubljana, 1989.
2.	WIRTH, Niclaus: Algorithms + Data Structures = Programs, Prentice-Hall, 1976.

Naziv predmeta:	Razumijevanje i strojna obrada prirodnih jezika
Naziv kolegija:	Algoritmi i strukture prirodnih jezika
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		izborni
Oblik nastave:	1 sat predavanja –1 sat seminara – 2 sata vježbi 
Uvjeti:			Teorija sintaksne analize i primjene
Ispit:			pismeni + seminarski rad

Sadržaj:
Uvod. Lingvističke osnove. Opći model razumijevanja prirodnih jezika. Morfološka analiza. Leksička analiza. Sintaktička analiza. Semantička analiza. Pragmatska analiza. Transformacijske generativne gramatike. Mreže prijelaza: RTN i ATN. Nacrt sustava prirodnih jezika.
Kroz seminarske radove realizirati odgovarajući algoritam.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Dati temeljna znanja iz discipline razumijevanja prirodnih jezika i prikazati algoritme za izvođenje morfološke, leksičke, sintaksne i semantičke analize prirodnih jezika. Osposobiti studente da primijene sva stečena znanja iz teori, je algoritama, programiranja i formalnih jezika u samostalnoj izvedbi odabranih algoritama i definiranju strukture prirodnih jezika.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura
1.	MANNING; SCHÜTZE: Foundations of Statistical Natural Language Processing, MIT Press. Cambridge, MA: 1999. 
2.	Harris, M.D.: Introduction to Natural Language Processing. Prentice Hall, 1985.

Dopunska literatura
1.	Frenzel, L. E. Jr.: Crash Course in Artificial Intel-ligence and Expert systems. Howard W Sams and Co.,  1987.

Naziv predmeta: 	Muzejska institucija
Naziv kolegija: 	Arhitektura muzeja 
ECTS bodovi: 	3
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezni izborni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	bez uvjeta
Ispit: 	seminarski rad

Sadržaj: 
Uvod: arhitektura muzeja kao osobita graditeljska vrsta; Analiza funkcija muzeja i njihov preslik u organizaciji prostora; Povijest muzejske arhitekture; Muzejska i galerijska arhitektura u Hrvatskoj i Zagrebu; Suvremena muzejska arhitektura; Portreti: Frank Garry, Daniel Liebeskind; Prenamijenjene zgrade za muzeje – adaptacije (Zagreb – London); Proces izgradnje nove muzejske zgrade; Važnost funkcionalnog muzeološkog programa; Tipologija prostora; Posebni zahtjevi mikroklime; Osvjetljenje u muzejima; Upravljanje muzejskom zgradom; Pitanja sigurnosti zgrade; Zaključak

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Spoznati važnost muzejske arhitekture kao resursa muzeja; osvijestiti sve elemente muzejske arhitekture, a koji odslikavaju tehnologiju rada muzeja; osposobiti studente za sastavljanje muzeološkog programa i kvalitetnu suradnju s arhitektima; spoznati zgradu kao izvor i kao predmet upravljanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura: 
1.	Henderson, J. Museum architecture. Gloucester, Mass: Rockport Publishers, 2001.
2.	Laszlo, Ž. Arhitekti i muzealci. Vijesti muzealaca i konzervatora, br. 4, 2001, str. 44-49.

Preporučena:
1.	Maroević, I. Novija muzejska arhitektura u Hrvatskoj. u: Čovjek i prostor, br. 3, 1986.
2.	Ritchie, I. An architect's view of recent developments in European museums. u: Towards the Museum of the Future. London, N.Y: Routledge, 1994, 7-30. 

Naziv predmeta:	Arhivsko zakonodavstvo
Naziv kolegija:	Arhivsko zakonodavstvo
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezni
Oblik nastave:	2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Uvodne napomene: definicija i sadržaj predmeta, kultura i kulturne djelatnosti, zakonski propisi u kulturnim djelatnostima, kulturna baština i kulturna politika (zaštita spomenika kulture i prirode, biblioteke, muzeji, arhivi), kinematografija, mnogoznačni pojam tisak i informiranje, posebno radio difuzija i televizija, organizacije i udruživanja, kazalište i glazbene djelatnosti, savezna i federalna pravna regulacija.
Međunarodno arhivsko zakonodavstvo. Međunarodni arhivski sporazumi: povijest i suvremene tendencije. 
Međunarodne konvencije o zaštiti kulturnih dobara u slučaju ratnih opasnosti ili elementarnih nepogoda (Haška konvencija, Unidroit konvencija). UNESCO i arhivi. Međunarodni arhivski sporovi.
Razvitak arhivskog zakonodavstva u Hrvatskoj. Zakoni, provedbeni propisi, deklaracije, zakoni, odluke, ukazi, naredbe, pravilnici, uputstva, rješenja i interni propisi.
Preporuke. Obrada načela zakona i elemenata načela. Obrada nekoliko najznačajnijih provedbenih propisa. Propisi o radu i nadležnostima arhiva. Propisi o slobodnom pristupu informacijama, tajnost podataka, zaštita osobnosti, prava i interesa pojedinaca i kolektiva. 
Autorska prava. Pravna valjanost zapisa na nekonvencionalnim medijima, strojno čitljivi zapisi.
Arhivi i javnost: upoznavanje s ulogom arhiva u društvu i s organizacijom rada s korisnicima.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju načela zaštite kulturnih dobara te međunarodno i hrvatsko arhivsko zakonodavstvo, kao i propise o pravu na pristup informacijama, o zaštititi prava pojedinaca i ostale propise važne za rad s informacijama i arhivskim gradivom.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	M. Rastić (priredio), Arhivi i arhivsko gradivo. Zbirka pravnih propisa 1828-1997.,  Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1998.
2.	B. Stulli, Arhivistika i arhivska služba. Studije i prilozi. Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1997.
3.	B. Stulli (ur.), Priručnik iz arhivistike, Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1977., poglavlje XX, str. 310-319.
4.	Zaštita osobnih podataka i dostupnost informacija. Preporuke Vijeća Europe, Zagreb 2002.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Hervé Bastien, Droit des archives. La documentation Française, Paris 1996.
2.	R. Beautier, Arhivi u međunarodnom životu, Arhivist, 2, 1961, str. 117-173.
3.	Etički kodeks arhivista. Hrvatski državni arhiv, Zagreb 1997.
4.	Josip Kolanović, Osnovna načela i smjernice nacrta novoga arhivskog zakona, Arhivski vjesnik 37 (1994), str. 49-61.

Naziv predmeta: 	Autorski alati u nastavi jezika
Naziv kolegija: 	Autorski alati u nastavi jezika 
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski/ engleski/ francuski
Trajanje: 	1 semestar 
Status: 	obavezni/ izborni
Oblik nastave: 	1 sat predavanja, 1 sat seminara
Uvjeti: 	nema uvjeta
Ispit: 	pismeni + seminar s  praktičnom primjenom + usmeni

Sadržaj:
Predmet pretpostavlja kombinaciju praktične primjenom autorskih alata, teoriju, evaluaciju postojećih alata i metodičke aspekte vezane uz primjenu informacijske i komunikacijske tehnologije u nastavi jezika.  Studenti će primjenjivati autorske alate neovisno o jeziku koji se poučava te samostalno izrađivati testova, kvizove, križaljke, zadatke vezane uz preuređivanje rečenice, popunjavanje praznina, pisanje, slušanje, memorija, kroz najrazličitije interaktivne vježbe s uključenim multimedijskim elementima. Koristeći mehanizam povratne informacije i  odgovarajuću metodičku primjenu novih tehnologija u nastavi jezika, evaluirat će se postojeći autorski alati i edukativni programi. Studenti će se upoznati s različitim oblicima jezičnih tehnologija koje se mogu primijeniti u nastavi, semantičkim Webom i tehnologijama koje stoje u pozadini autorskih alata kao što su DHTML, Java, Java Script, XML, koristeći također i sustav učenja na daljinu (e-learning) kao nadogradnju na klasičan oblik nastave.
Kroz seminarski rad studenti će samostalno prezentirati odgovarajući autorski alat, analizirati moguću primjenu u nastavi, izraditi skup interaktivnih vježbi i evaluirati postojeći model ili izraditi web stranicu primjenjujući pri tome različite vrste autorskih alata.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Upoznati studente s mogućom primjenom autorskih alata u nastavi jezika, teorijskim postavkama vezanim uz primjenu informacijske i komunikacijske tehnologije i evaluacijom postojećeg softvera uz odgovarajuću metodičku primjenu. Kroz vježbe koje prate predavanja studenti će samostalno izrađivati vježbe uz primjenu autorskih alata, a kroz seminarski rad prezentirati postojeći autorski alat, evaluirati ga, izraditi skup interaktivnih vježbi i predložiti moguće oblike primjene u nastavi jezika.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Trondsen, E. et al. Authoring Tools: Perspectives on Current and Future Developments, LoD Bulletin, Fourth Quarter, 2003.
2.	Chambers, A.; Davies, G. (Eds). ICT and Language Learning, A European Perspective. Lisse, Sweets & Zeitlinger Publishers, 2001.
3.	Bickerton D., Stenton T.; Temmermann M.Criteria for the evaluation of authoring tools in language education. Information and Communications Technologies in language learning: a European perspective.  Lisse: Swets & Zeitlinger, 2001.
4.	Davies, Graham. ICT and modern foreign languages: learning opportunities and training needs. International Journal of English Studies 2, 1: Monograph Issue, New Trends in Computer Assisted Language Learning and Teaching, 2002.// Abridged: Scottish Languages Review 8, June 2003.
Dopunska literatura:
1.	Davies G.D. Lessons from the past, lessons for the future: 20 years of CALL. New technologies in language learning and teaching. Strasbourg: Council of Europe, 1997./ Updated version, 2001.
2.	Cameron, Keith, Editor. CALL: Media, Design, & Applications. Lisse (Netherlands): Swets and Zeitlinger Publishers, 1999.
3.	McCarthy B. Choice and constraint in software design, ON-CALL 8, 2, 1998. 
4.	Authoring Tool Accessibility Guidelines. W3C Recommendation, 2000. (http://www.w3.org/TR/WAI-AUTOOLS/)

Naziv predmeta: 	Baština i razvoj
Naziv kolegija: 	Baština i razvoj 
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar (ljetni)
Status: 	obvezatni kolegij struke
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: 	bez uvjeta
Ispit: 	usmeni

Sadržaj:
Uvodno predavanje svijet danas: ideje, pokreti, opasnosti; Svijet i razvoj, održivi razvoj; Kolektivno pamćenje; Identitet, preživljavanje, kontinuitet; Kritika muzejske prakse; Društvena etika baštine; Društveni projekt; Baštinske institucije kao protu-djelatno sredstvo; Kibernetički muzej; Održivi razvoj; Eko-muzeji i muzeji društva; Kulturne industrije; Industrija baštine; Kreativne industrije; Kulturni turizam; Umijeće komuniciranja baštine; Totalni muzej (mreža baštine, virtualni muzej).

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Spoznati i razumjeti odnose unutar suvremenog društva te ulogu baštine u njemu; spoznati izvore, ulogu, i mogućnosti upotrebe baštine, te postojeće i moguće načine njene praktične primjene u funkcioniranju društva i razvojnoj strategiji

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Šola, Tomislav. Eseji o muzejima i njihovoj teoriji - prema kibernetičkom muzeju. Zagreb. Hrvatski nacionalni komitet ICOM-a, 2003.
2.	Davis, Peter. Ecomuseums - sense of place. London; New York: Leicester University Press, 1999. 
3.	American Association of Museums. Museums for a New Century. Washington, D.C. 1984.
4.	Toffler, Alvin. Power Shift. Bantam Book, 1990. 

Preporučena:
1.	Barnes, Julian. Engleska, Engleska. Zagreb. Celeber. 2000.
2.	Varine, Hugues de. La Culture des Autres. Editions Seuil
3.	Viner, Norbert. Kibernetika i društvo. Beograd. Nolit. 1964.

Naziv predmeta: 	Baštinske institucije
Naziv kolegija: 	Baštinske institucije 
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski jezik
Trajanje: 		1 (zimski) semestar
Status: 		obvezan izborni
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit:			pismeni

Sadržaj: 
Uvodno predavanje; Svijet u kojem živimo; Priroda baštine (vrijeme, povijest,kolektivna memorija, identitet, mudrost); Trendovi i tendencije – sadašnjost baštine; Strategije i razvoj sektora; Konfiguracija baštinskih institucija (muzeji, cyber-muzeji, srodne institucije, industrija baštine,  industrija  zabave, kreativne idustrije itd.); Planiranje baštinskih institucija; Izvrsnost u baštinskoj struci i kako je prepoznati; Uspjeh baštinskih institucija; Kriza baštinskih institucija; Muzejske organizacije; Muzejski sajmovi; Protagonisti; Komunikacija baštine; Tržište baštine; Case studies; Cyber muzej; Oblici komuniciranja baštine;  Rađanje baštinske profesije; Nova definicija muzeja i baštinskih ustanova.                                                                                                                                                               

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Upoznati studente s osnovnim pojmovima baštine i prirode baštinskih institucija, njihovog poslanja i uloge u društvu, područja djelovanja baštinskih institucija (posebno muzeja), trendovima i tendencijama u baštini u suvremenom društvu, međuodnosima unutar navedenog područja, te privrednoj i društvenoj važnosti tih institucija.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Lowenthal, David. The past is the foreign country. Cambridge: Cambridge University press, 1985
2.	Šola, Tomislav. Eseji o muzejima i njihovoj teoriji - prema kibernetičkom muzeju. Zagreb. Hrvatski nacionalni komitet ICOM-a, 2003 (poglavlje V - Vrijeme za teoriju)
3.	Maroević, Ivo. Sadašnjost baštine. Zagreb, 1986.
4.	Šola, Tomislav. Nove tendencije u teoriji i praksi muzeja . Osječki zbornik. Osijek: Muzej Slavonije, 1989, 20, 267-275.
5.	Hudson, Kenneth. Museums for the 1980s: A Survey of World Trends. Paris. UNESCO. 1977
6.	Merriman, Nick. Beyond the Glass Case - The Past, the Heritage and the Public in Britain. Leicester University Press Leicester. 1991.

Preporučena:
1.	Nordstrom, Kjell A.; Ridderstrale, Jonas. Funky Business - Kapital pleše samo s darovitima. Zagreb, Differo. 2002.
2.	Landa, Manuel de. Tisuću godina nelinearne povijesti. Zagreb. Jesenski i Turk. 2002.

Naziv predmeta: 	Baze podataka
Naziv kolegija: 	Baze podataka
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan 
Oblik nastave: 	2 predavanja +2 laboratorijske vježbe
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			Ispit je pismeni i usmeni

Sadržaj:
Uloga i zadaci baze podataka u informacijskom sustavu. Upravljački sustav, logičke sheme i sadržaj baze podataka. Odnos baze podataka i operativnog sustava. Normalizacija, integritet i zaštita podataka u bazi. Programski jezici za rad s bazom podataka. Osnovni elementi relacijske baze podataka. Vrste podataka. Upravljački sustav. Logički slog, datoteka i tabela. Katalozi.  Zaštita podataka. Planiranje i kreiranje sheme. Ažuriranje sheme. Ostale operacije sa shemama. Operacije s tabelama. Unos podataka u tabelu. Brisanje podataka iz tabele. Ažuriranje sadržaja tabele. Operacije s tabelama. Sortiranje. Upiti i pretraživanje baze podataka. Uvjeti za pretraživanje. Složeni upiti. Aritmetički operatori. Relacijski operatori. Logički operatori. Operatori za rad s nizom znakova. Operatori za rad s datumima. Izbor datoteke i izbor polja. Rad s dvije i više tabela. Konverzija podataka. Izvještaji. Vrste izvještaja. Izbor i kreiranje izvještaja. Objektno orijentirane baze podataka. Objekti, metode i poruke. Objekti i klase. Klase, instance i kolekcije. 
Na vježbama se obrađuju primjeri koji prate predavanja.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student treba upoznati koncept, mogućnosti i ulogu baze podataka i sustava za pretraživanje informacija u informacijskom sustavu. Praktičan rad s bazom podataka omogućit će studentu da upozna i ovlada različitim metodama rukovanja s bazom. U tu svrhu koristit će se neka od poznatih baza podataka za osobna računala.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Date, C. J., An Introduction to Database Systems, Addison-Wesley, 2004 . (8th edition)
2.	Radovan, M.: Baza podataka, Informator, Zagreb, 1993.

Dopunska literatura:
1.	H. Garcia-Molina, J. D. Ullman, J. Widom:Database Systems: The Complete Book, Prentice Hall, 2002.
2.	Tkalac, S.: Relacijski model podataka, Informator, Zagreb, 1988.
3.	Ullman, D. J.: Database and Knowledge  - base Systems, Computer Science Press, 1999. 

Naziv predmeta: 	Baze podataka u internetskom okruženju
Naziv kolegija: 	Baze podataka u internetskom okruženju
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik nastave: 	2 predavanja + 2 laboratorijske vježbe
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			Ispit se sastoji od praktičnog i usmenog dijela

Sadržaj:
Infrastruktura Interneta. Podešavanje servera. ADO.net objekti. Web Kontrole za prikaz podataka. Izrada Web obrasca za komunikaciju s bazom podataka. HTML server kontrole. Kontrola ispravnosti podataka. Upravljanje stanjem ASP.net aplikacije. Sigurnost. Uvod u Web servise. Osnovni elementi web servisa. XML shema. SOAP specifikacija. Elementi SOAP poruke. SOAP omotač. SOAP zaglavlje. Tijelo SOAP poruke. Primjena XML-a sa SOAPom. Razmjena poruka pomoću protokola HTTP-post i HTTP-get. Razmjena poruka pomoću protokola SOAP. Infrastruktura za Web servise. Pronalaženje dostupnih Web servisa.  Formati razmjene podataka s Web servisima. Prenošenje poruka. Pravljenje Web servisa. Postavljanje i objavljivanje Web servisa. Pronalaženje Web servisa. Korištenje Web servisa. 
Vježbe se izvode na računalu, a sastoje se od izrade konkretnih projekata.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student treba upoznati načine izrade baze podataka u Internet okruženju. Treba se upoznati s mogućnostima  izrade Web aplikacija za pretraživanje i ažuriranje baze podataka u Internet okruženju. Student se treba upoznati i sa  izradom Web servisa te njihovom publikacijom i korištenjem. Praktičan rad na konkretnim projektima omogućit će studentu da se upozna i ovlada različitim vještinama programiranja baze podataka u Internet okruženju, te da ovlada s tehnikama izrade aktivnih serverskih Web stranica za komunikaciju s bazom podataka. U tu svrhu koristit će se neki od poznatih SQL servera i neki od poznatih vizualnih programskih alata za programiranje ASP stranica i WEB servisa.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obavezna literatura:
1.	Radovan, M.: Baza podataka, Informator, Zagreb, 1993.
2.	Duthie, G., A.: ASP.net, Microsoft Press, 2002.
3.	Esposito, D.: ASP.net and ADO.net, Microsoft Press, 2002.

Dopunska literatura:
1.	Esposito, D.: ASP.net and ADO.net, Microsoft Press, 2002.
2.	Short, S. XML WEB Services, Microsoft Press, 2002.

Naziv kolegija: 	Bibliografska organizacija I.
ECTS bodovi: 	6
Jezik:  	hrvatski, engleski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan
Oblik: 	2 sata predavanja, 2 sata vježbi
Uvjeti: 
Ispit: 	pismeni i usmeni
Način provjere znanja: pismeni i usmeni ispit, kolovirane vježbe.
Sadržaj: 
Bibligrafska organizacija, načela i problemi organiziranja, ciljevi i zadaće.
Knjižnična građa: vrste i izvori podataka. izbor i oblikovanje odrednica u abecednim katalozima i bazama podataka. Nakladnički sustavi obilježavanja građe. Međunarodni bibliografski standardi za opis građe: ISBD-i. Deskriptivna katalogizacija knjiga i serijskih publikacija. Vrste autorstva. Izbor i oblikovanje pristupnica. Vrste kataložnih jedinica. Katalog u odnosu na bibliografije, kazala i druge knjižnične popise. Zadaće kataloga. Kataložna jedinica/kataložni zapis. Pregledne kataložne jedinice. UNIMARC. Katalog, bibliografija, kazalo. OPAC. Retrospektivna katalogizacija. 

Cilj  – opće i speciffične kompetencije: 
Produbiti znanja o bibliografskoj organizaciji te predstaviti pristupe i tumačenja bibliografskih ciljeva, zadaća i načela.
– studenti će nakon odslušanih predavanja i vježbi razumjeti pojmove: abecedni katalog, bibliografija, deskriptivna katalogizacija, bibliografska katalogizacija 
– razumjet će temeljne pojmove i kategorije vezane uz koncept univerzalne bibliografske kontrole
– razumjeti različite vrste nositelja informacije i svojstva jedinica građe
– razumjeti pojam jedinice građe s obzirom na njezin sadržaj i s obzirom na vrstu
– studenti će moći samostalno utvrditi autorske odrednice
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.
Literatura obvezna: 
1.	VERONA, E. Pravilnik i priručnik za izradbu abecednih kataloga. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1983-1986. Dio 1: Odrednice i redalice. 2. izmijenjeno izd. 1986. Dio 2: Kataložni opis. 1983.
2.	ISBD(NBM) : Međunarodni standardni bibliografski opis neknjižne građe. Prerađeno izd. Zagreb : HBD, 1993.
3.	SMJERNICE za primjenu ISBD-a na opis sastavnica. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1989.
4.	HORVAT, A. Knjižnični katalog i autorstvo. Rijeka : "Benja", 1995.
5.	HORVAT, A. Oblikovanje osobnih imena u knjižničnom katalogu. // Znanstveni skup Normizacija osobnih imena u knjižničarstvu i leksikografiji. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1996. Str. 105-114.
6.	PRIRUČNIK za UNIMARC : bibliografski format / prevela i priredila M. Willer. 2. hrvatsko izd. Zagreb : Nacionalna i sveučilišna biblioteka : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 1999. 

Literatura izborna:
1.	BYRUM, J. D. The birth and re-birth of the ISBDs : process and procedures for creating and revising the International Standard Bibliographic descriptions. // IFLA journal 27(2001), str. 34-37.
2.	CRAWFORD, W.; Gorman, M. Future libraries : dreams, madness & reality. Chicago ; London : American Library Association, 1995. Poglavlja 3-6 i 9.
3.	HAKALA, J. Dublinski osnovni skup elemenata metapodataka. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43, 1/2(2000), str. 49-68.
4.	HORVAT, A. O zadaćama i strukturi knjižničnoga kataloga. // Obrada jezika i prikaz znanja / uredili S. Tkalac i M. Tuđman. Zagreb : Filozofski fakultet, Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 135-140.
5.	Članci o katalozima i katalogizaciji po izboru iz časopisa Vjesnik bibliotekara Hrvatske, Library Resources and Technical Services, Cataloging & Classification Quarterly, IFLA Journal  i International Cataloguing&Bibliographic Control.

Naziv kolegija:	Bibliografska organizacija II.
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti:			Bibliografska organizacija I.
Ispit: 			pismeni i usmeni
Način provjere znanja: pismeni i usmeni ispit, kolovirane vježbe.
Sadržaj: 
Međunarodni bibliografski standardi za opis posebnih vrsta građe: ISBD-i- Međunarodni kataložni pravilnici i pravila za opis različitih vrsta građe. Usporedba s hrvatskim kataložnim pravilnikom. FRBR. OPAC-i. Metapodaci. Skupni katalozi. Mrežni katalozi i baze bibliografskih podataka. Sastavljanje i prikazivanje popisa, bibliografsko navođenje jedinica digitalne i neknjižne građe.
Cilj – opće i speciffične kompetencije: 
Produbiti znanja o izvorima podataka za različite vrste građe. Moći će usporediti i razumjeti međunarodne i hravatske pravilnike i pravila za opsi različitih vrsta građe.
– razumjet će temeljne pojmove i koncept metapodataka, vrste i korištenje
– razumjeti različite vrste nositelja informacija i svojstva jedinica građe
– razumjet će kocept deskriptivnog opisa u tradicionalnom i računalnom okruženju
– razumjet će koncept FRBR 

Studenti će biti sposobni identificirati i opisati različite vrste neknjižne i digitalne građe. 
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.
Literatura obvezna: 
1.	AACR : Anglo-American Cataloging Rules. Chicago : ALA, 1988. Poglavlje: Elektronički izvori.
2.	BYRUM, J. D. The birth and re-birth of the ISBDs : process and procedures for creating and revising the International Standard Bibliographic descriptions. // IFLA journal 27(2001), str. 34-37.
3.	ISBD(CR) : International Standard Bibliographic Description for Serials and
4.	Other Continuing Resources. Revised from the ISBD(S). München : Saur, 2002.  Hrv. prijevod u izdanju Hrvatskoga knjižničarskog društva u tisku 
5.	ISBD(NBM) : Međunarodni standardni bibliografski opis neknjižne građe. Prerađeno izd. Zagreb : HBD, 1993.
6.	ISBD(ER) : Međunarodni standardni bibliografski opis elektroničke građe. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2001.
7.	HAKALA, J. Dublinski osnovni skup elemenata metapodataka. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43, 1/2(2000), str. 49-68 

Literatura izborna: 
1.	JURIČIĆ, V. Jedinstveni stvarni naslov za glazbene publikacije. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 32(1989), str. 1-30.
2.	Lazinger, S. S. Digital preservation and metadata : history, theory, practice. Englewood, Co. : Libraries Unlimited, 2001.
3.	SANDBERG-Fox, A. M. ISBD(ER) i novi razvojni smjerovi u obradi elektroničke građe. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 46, 1/2(2003), str. 50-59.
4.	SMJERNICE za primjenu ISBD-a na opis sastavnica. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1989.
5.	TAYLOR, A. G. The organization of information. Englewood, Colo. : Libraries Unlimited, 1999. Str. 1-130.
6.	UVJETI za funkcionalnost bibliografskih zapisa : završni izvještaj. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2004.

Naziv predmeta:  	Istraživačke metode
Naziv kolegija: 	Bibliometrija
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar (8. semestar)
Status: 	obvezan za informatologiju – modul menadžment znanja, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:  	1 sat predavanja i 1 sata seminara na tjedan
Uvjeti:  	Položen  ispit iz Uvoda u teoriju /informacijske znanosti / bibliotekarstva / muzeologije / arhivistike
Ispit:  			 usmeni i pismeni (istraživanje prema zadanoj temi)

Sadržaj: 
Razumijevanje bibliometrije i bibliometrijskih zakona omogućava studentima uvid u načine i metode proučavanje ustroja, produkcije, organizacije i distribucije različitih vrsta znanja. Teme: definicija i područje bibliometrije; područje istraživanja: veličina i rast znanja, produktivnost autora, istraživački front, umreženost znanja i znanstvenih disciplina, koncentracija i raspršenost znanja, zastarijevanje znanja, itd; Bibliometrijski zakoni i razdiobe: Zipfov, Lotkin, Bredfordov i Heapsov zakon. Kvantitativna analiza produkcije, diseminacije i uporabe znanja. Citatna analiza – metode i tehnike. Zakon o veličini vokabulara teksta. Razvoj kvantitativnih metoda. Odnosi između statističke bibliografije, bibliometrije, infometrije, scientometrije, netometrije. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Naučiti studente samostalnom korištenju bibliometrijskih metoda, te planiranju, organizaciji i provođenju kvantitativnih istraživanja obrade znanja i prirodnog jezika.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Chalmers, A. F. [1978]. Theories as Structures: 2. Kuhn's Paradigms. What Is This Thing Called Science? Milton Keynes, England: The Open University Press., Chapter 8. 
2.	Cole, J. R. (2000). A Short History of the Use of Citations as a Measure of the Impact of Scientific and Scholarly Work. In The Web of Knowledge: A Festschrift in Honor of Eugene Garfield. B. Cronin and H. B. Atkins. Medford, NJ, 2000., Information Today, Inc.
3.	Cooper, M. (1990). Perspectives on Qualitative Research with Quantitative Implications.: Studies in Information Management. Journal of Education for Library and Information Science. 31, 2. 105-112. 
4.	Cozzens, S. E. (1989). "What do Citations Count? The Rhetoric First model." Scientometrics 15: 437-447. 
5.	Cozzens, S.E. (1989). "Literature Based Data in Research Evaluation: A Manager's Guide to Bibliometrics."
6.	Davis, C.H. (1990). On Qualitative Research. Library and Information Science Research. 12, 327-328. 
7.	Enger, K.B., Quirk, G & Stewart, J. (1989). Statistical Methods Used by Authors of Library and Information Science Journal Articles. Library and Information Science Research. 11, 37-46. 
8.	Grover, Robert and Greer, Roger C. [1991], 'The Cross-Disciplinary Imperative of LIS Research', Library and Information Science Research, 101-113. 
9.	Katz, J. S. and D. Hicks (1997). Bibliometric Indicators for National Systems of Innovation. MacRoberts, M.H. & B.R. MacRoberts (1989). Problems of Citation Analysis: A Critical Review. Journal of the American Society for Information Science 40(5), 342-349.
10.	Sengupta, I. (1992). Bibliometrics, Informetrics, Scientometrics and Librametrics: an Overview. Libri, 42, 2. 75-98 
11.	Wainer, H. (1984). "How to Display Data Badly." American Statistician, 38, 2. 137-147. 
12.	White, H (1992). The Freedom to Write a Research Paper Without being Mugged. Library Journal. 117, 3. Feb 15. 138-139.. 
13.	Zuckerman, H. (1987). "Citation analysis and the complex problem of intellectual influence." Scientometrics 12(329-338). 

Naziv kolegija: 	Časopisi i znanstvena komunikacija
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski, njemački
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti:
Ispit: 			seminarski rad

Sadržaj: 
Povijesni razvitak časopisa. Usmena korespondencija znanstvenika, akademije i učena društva, "nevidljiva društva" autorski časopisi. Sudionici u znanstvenom komuniciranju. Časopis kao sredstvo znanstvenog komuniciranja. Časopisi sažetaka i kazala. Službe za izradu časopisa i kazala. Bibliografske baze. Elektronički i tiskani časopisi. Izdavači časopisa: nekomercijalni i komercijalni. Kontrola kvalitete znanstvenih radova, uredništvo, recenzenti. Rangiranje znanstvenih časopisa, citatna analiza, produktivnost autora/ustanova/zemalja, oblikovanje jezgre primarnih ili sekundarnih informacijskih izvora. Izdanja ISI-a. Objavljivanje na mreži i kontrola kvalitete. Modeli objavljivanja na mreži. Vlastito arhiviranje. Arhivi elektroničkih otisaka. Budimpeštanska inicijativa za slobodan pristup.Stav OECD-a prema slobodnom pristupu. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s povijesnim razvitkom i sadašnjom ulogom časopisa kao sredstva znanstvene komunikacije.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Ginsparg, P. Creating a global knowledge network.http://arxiv.org.blurb/pg01unesco.html
2.	Harnad, S. Implementing peer review on the Net: scientific quality control in scholarly electronic journals. http://www.cogsci.soton.ac.uk/~harnad/Papers/Harnad/harnad96.peer. review.html 
3.	Kling, R.; Spector, L.; McKim, G.The guild model.//The journal of electronic publishing 8,1(2002)
4.	Kronick, D. Anonymity and identity : editorial policy in the early scientific journal. // The literary quarterly 58(1988), 221-237.
5.	Kronick, D. A. A history of scientific and technical periodicals. 2nd ed. Metuchen, N. J. : The Scarecrow Press, 1976.
6.	McKiernan, G. Open access and retrieval : liberating the scholarly literature. //E-serials collection management : transitions, trends, and technicalities. // New York : The Haworth Press, 2004. Str. 197-220.

Naziv kolegija: 	Čitanje i pismenost
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:
Ispit: 			seminarski rad

Sadržaj: 
-	sociologija i pedagogija čitanja
-	istraživanje čitanja 
-	projekti poticanja čitanja u svijetu i Hrvatskoj; obiteljska pismenost i promicanje čitanja u knjižnici
-	recepcija i vrednovanje dječje knjige na nacionalnoj i međunarodnoj razini (nagrade, čitateljski kvizovi za djecu)
-	dječji časopisi
-	čitanje i elektronički mediji, medijski odgoj

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Cilj je upoznati sociologiju čitanja i pisanja, tehnologiju istraživanja i poticanje čitanja
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Kinnell, M. Far horizons: International perspectives on libraries and reading for teenagers. // International Review of Children's Literature and Librarianship, 9 (1994), 73-87
2.	Maleš, D.; Stričević, I. Roditeljsko poticanje čitalačkih vještina u djece predškolske dobi. // Napredak,  144, 2 (2003) 
3.	Stričević, I.: Obiteljski kontekst kao čimbenik odgoja budućeg čitatelja. // Zbornik Dječja knjiga u Hrvatskoj danas, Zagreb : KGZ, 1997., str. 94 –101
4.	Stričević, I. Uloga obitelji u razvijanju čitateljske kulture djece predškolske dobi. // Zbornik Kako razvijati kulturu čitanja, Zagreb: KGZ, 1999., str. 87-90
5.	Thorpe, D. Reading for Fun: A Study How Parents and Libraries Encouraged Children Aged 9-12 to Read for Enjoyment, Bedford : Cranfield Press, 1988. 
6.	Mladi i čitanje u multimedijalnom okruženju : Zbornik radova. Koprivnica, Hrvatsko čitateljsko društvo, 1999.
7.	Sabolović-Krajina, D. Uloga narodnih knjižnica u poticanju čitanja. // Međunarodno savjetovanje Knjižnice europskih gradova u 21. stoljeću: zbornik radova Međunarodnog savjetovanja. Varaždin : Gradska knjižnica i čitaonica Metel Ožegović, 1998. Str. 145-152.
8.	Hrčak : Glasilo Hrvatskoga čitateljskog društva. od 1997. do 2002. godine. 
9.	Iz Hrvatskog centra za dječju knjigu – stalni prilog časopisa Zrno, od 1998. do 2002. godine.

Naziv predmeta: 	Informacijska tehnologija i aplikacije
Naziv kolegija: 	Digitalizacija i migracija dokumenata
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezni 
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat vježbi tjedno
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			usmeni

Sadržaj: 
Predavanja sadržajno pokrivaju proces digitalizacije koji je organiziran u sljedeće korake: određivanje svrhe i ciljeva, odabir i priprema gradiva za digitalizaciju, organizacija postupka digitalizacije, odabir tehnika, postupaka i uređaja za digitalizaciju, provođenje digitalizacije uz provjeru kvalitete, obrada, organizacija gradiva i njegova pohrana, te dugotrajno čuvanje, konverzija i migracija. Također se obrazlaže problematika vođenja projekata digitalizacije.
Vježbe prate predavanja, te se na njima u informatičkom laboratoriju vježbaju pojedini koraci u procesu digitalizacije uz testiranje raznih postavki i komparativnu analizu dobivenih rezultata.

Cilj – opće i specifične kompetencije: Osnovni cilj predavanja je stjecanje znanja o temeljnim principima procesa digitalizacije – odabiru gradiva, analizi opravdanosti i isplativosti, pripremi gradiva, organizaciji postupka digitalizacije, provjeri kvalitete i podešavanju parametara pri digitalizaciji, naknadnoj obradi, organizaciji i označivanju, te problematici očuvanja elektroničkog gradiva na dulji vremenski rok. Također se stječu specifična znanja vezana uz vođenje projekata digitalizacije.
Cilj vježbi je steći praktična znanja u radu s uređajima i programima koji se koriste u procesu digitalizacije.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura – obvezna: 
1.	Diessn, Raymond J. van, Rijnsoever, Ben J. van, Managing Media Migration in a Deposit System, KB/IBM Long-Term Preservation Study Report No. 5, IBM Netherlands, Amsterdam, 2002., <http://www.kb.nl/> 
2.	Frey, Franziska S., Reilly, James M., Digital Imaging for Photographic Collections, Image Permanence Institute, Rochester Institute of Technology, New York, 1999., <http://www.rit.edu/~661www1/sub_pages/digibook.pdf>
3.	Handbook for Digital Projects: A Management Tool for Preservation and Access, ur. Sitts, Maxine K., Northeast Document Conversion Center, Andover, Massachusetts, 2000., <http://www.nedcc.org/digital/dman.pdf>, poglavlja: II, IV, VI, VII, IX
4.	Smjernice za korištenje elektroničkih informacija, Hrvatski državni arhiv, 1999.
5.	Stančić, Hrvoje, Proces digitalizacije, u: J. Lasić-Lazić (ur.), Informacijske znanosti u procesu promjena, Zavod za informacijske studije Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2005., str. 45-84

Literatura – izborna: 
1.	Ang, Tom, Digitalna fotografija - priručnik, Znanje, Zagreb, 2003.
2.	Diessn, Raymond J. van, Preservation Requirements in a Deposit System, KB/IBM Long-Term Preservation Study Report No. 3, IBM Netherlands, Amsterdam, 2002., <http://www.kb.nl/>
3.	Lorie, Raymond, The UVC: a Method for Preserving Digital Documents – Proof of Concept, KB/IBM Long-Term Preservation Study Report No. 4, IBM Netherlands, Amsterdam, 2002., <http://www.kb.nl/>

Naziv predmeta: 	Zajednički predmeti (ponuda za cijeli FF)
Naziv kolegija: 	Digitalizacija povijesnih tekstova
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (3. ili 5. ili 7. semestar)
Status: 		izborni
Oblik nastave: 	2 sata seminara na tjedan
Uvjeti:			nema
Ispit: 			Izrada seminarskog rada kao rezultat timskog projekta.

Sadržaj: 
Pojam digitalizacije - slikovna i tekstualna. Pretpostavke za digitalizaciju povijesnih dokumenata i tekstova. Načela upotreba skenera, scan-kamera i visokorezolucijskih digitalnih kamera. Osnovni pojmovi iz područja unosa, kodiranja, pohrane, obrade te ispisa slike i teksta. Optičko prepoznavanje znakova Standardni programi za optičko prepoznavanje teksta. Unicode standard. Razni standardni formati tekstualnih i slikovnih datoteka. Napredan rad u standardnim programima za obradu slike odnosno teksta. U vježbama: timska digitalizacija odabranog povijesnog teksta.

Cilj – opće i specifične kompetencije:	
Studenti trebaju svladati načela digitalizacije te vještinu napredne obrade slike i teksta kao i odgovarajuće vještine u upotrebi standardnih programa optičko prepoznavanje teksta, te na konkretnom projektu steći odgovarajuće iskustvo.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Bibliografska i rječnička baza znanstveno-istraživačkog projekta "Hrvatska rječnička baština i prikaz rječničkoga znanja", Odsjek za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 2004 (računalno dostupna)
2.	Priručnik za optičko prepoznavanje teksta Fine Reader: ABBYY FineReader Version 7.0 User's Guide. http://download.abbyy.com/?Product=FR&Ver=70&File=Guide&Language =en  (15.01.2005.)

Dopunska literatura:
1.	Microsoft Corporation. Microsoft Office XP Developer's Guide. Portland: Microsoft Press, 2001.
2.	Microsoft Visual Basic for Applications Home Page. http://msdn.microsoft.com/vba/ (12.01.2005.)

Naziv kolegija: 	Digitalna knjižnica I
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezni
Oblik: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara. U sklopu predmeta studenti predstavljaju pojedina izdanja elektroničke građe i projekte digitalizacije.
Uvjeti:
Ispit: 			usmeni

Sadržaj: Suvremena definicija knjige. Istraživanja. Definicija elektroničke publikacije i temeljnih pojmova karakterističnih za elektroničku građu: izdavanje, objavljivanje, izdanje, novo izdanje, nakladnik i raspačavatelj elektroničke građe. Definicija digitalne knjižnice. Definicija hibridne knjižnice. Depozit elektroničke građe. Bibliografska kontrola. Uporaba elektroničke građe. Identifikacijske oznake elektroničke građe (ISBN, DOI, URN). Digitalizacija kao jedan od oblika izgradnje digitalne knjižnice. Kriteriji za odabir građe. Projekti digitalizacije fondova velikih knjižnica. Knjižnice kao nakladnici digitaliziranih djela. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će dobiti uvid u koncept digitalnih knjižnica i njihove različite oblike. Razumjet će usluge koje te knjižnice nude i ulogu koju informacijski stručnjaci imaju u njihovu radu.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.
Literatura obvezna: 
1.	Borgman, C. L. Od Gutenbergova izuma do globalnog informacijskog povezivanja, pristup informaciji u mrežnom svijetu. Lokve : Benja ; Zadar : Gradska knjižnica, 2002.
2.	Horvat, A. Nacionalna tekuća bibliografija u službi Univerzalne bibliografske kontrole. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43,1/2(2000), str. 1-8.
3.	Živković, D. Elektronička knjiga. Zagreb : Multigraf, 2001.

Naziv kolegija: 	Digitalna knjižnica II
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 	1 sat predavanja, 1 sat seminara. U sklopu predmeta studenti predstavljaju pojedine digitalne knjižnice, izdanja elektroničke građe i projekte digitalizacije.
Uvjeti: 		
Ispit: 			usmeni

Sadržaj: 
Komercijalni nakladnici i raspačavatelji digitalizirane građe. Baze cjelovitih tekstova. Međunarodni projekti koji potiču digitalizaciju. Nabava izvornih elektroničkih izdanja kao oblik izgradnje digitalne knjižnice (IFLA-ina načela licenciranja, konzorcijska nabava). Međuknjižnična posudba. Autorskopravna zaštita kao temelj korištenja elektroničke građe (WIPO, EU, IFLA). Tehnika tiska na zahtjev kao jedan od oblika raspačavanja elektroničke građe. Tehnička zaštita i pohrana elektroničke građe. Elektronička građa u hrvatskim knjižnicama.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Student će razumjeti elektroničke izvore i njihove primjene, upoznati se sa smjernicama i zakonskim propisima koji se tiču digitalnih knjižnica. Upoznat će pomagala koja postoje za odabir, organizaciju i vrednovanje.
- steći će osnovna znanja za rukovanje aplikacijama koje omogućuju interaktivni pristup pomoću sučelja za digitalne izvore i repozitorije.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.
Literatura – obvezna: 
1.	Arms, W. Y. Digital libraries. Cambridge (Mass.) : MIT Press, 2000.
2.	Degerstedt, S. Cataloguing and organizing library workflow – new ways. 68th IFLA Council and General Conference, August 18-24, 2002. URL: http://www.ifla.org/IV/ifla68/prog02.htm
3.	Digital Preservation. Library of Congress. URL: http://www.digitalpreservation.gov/ndiipp/
4.	Gatenby, P. Legal deposit, electronic publications and digital archiving – the National Library of Australia's experience. 68th IFLA Council and General Conference, August 18-24, 2002. URL: http://www.ifla.org/IV/ifla68/prog02.htm.
5.	Živković, D. Elektronička knjiga. Zagreb : Multigraf, 2001.

Literatura – izborna: 
1.	Haddad, P; Gatenby, P. Providing bibliographic access to archived online resources: the National Library of Australia's approach. 68th IFLA Council and General Conference, August 18-24, 2002. URL: http://www.ifla.org/IV/ifla68/prog02.htm
2.	Hansen, R. D. A multifaceted strategy for a national bibliography on electronic resources. 68th IFLA Council and General Conference, August 18-24, 2002. URL: http://www.ifla.org/IV/ifla68/prog02.htm 
3.	Smith, R.The European Library Project: managing bibliographic standards at the European level. 68th IFLA Council and General Conference, August 18-24, 2002. URL: http://www.ifla.org/IV/ifla68/prog02.htm

Naziv predmeta: 	Informacijska tehnologija i aplikacije
Naziv kolegija:	Digitalni arhivi
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Oblik nastave:	1 sat predavanja i 1 sat vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			pismeni i usmeni ispit

Sadržaj:
Funkcije i postupci organizacije digitalnih arhiva. Usporedba i analiza sličnosti i razlika između digitalnih arhiva, digitalnih knjižnica i digitalnih zbirki. Logička struktura i informacijski objekti u digitalnom arhivu. Referentni model OAIS. Proces rada digitalnih arhiva: zaprimanje sadržaja (protokoli i oblikovanje paketa – Submission Information Package (SIP)), verifikacija i preuzimanje SIP-a, arhivski informacijski paket (AIP), diseminacijski informacijski paket (DIP). Način upravljanja metapodacima i spremištima (repozitorijima) informacijskih objekata. Dugoročno čuvanje (osvježavanje medija, konverzija i migracija, formati za čuvanje digitalnih zapisa). 

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Osnovni cilj je stjecanje znanja o problematici i temeljnim principima organizacije i funkcioniranja digitalnih arhiva. Razumijevanje načela i metodologije zaprimanja sadržaja u digitalni arhiv, organizacije sadržaja i postupaka dugoročnog čuvanja. Poznavanje zahtjeva u upravljanju informacijskim objektima u digitalnim arhivima (spremištima, repozitorijima).

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:

1.	Catherine Dhérent, Elektronički zapisi. Priručnik. Zagreb, HDA, 2003.
2.	Bellinger, Meg, Understanding Digital Preservation: A Report from OCLC, u: The State of Digital Preservation: An International Perspective, Council on Library and Information Resources (CLIR), Washington, D.C., SAD, srpanj 2002., str. 38-48.
3.	Lavoie, Brian F., The Open Archival Information System Reference Model: Introductory Guide, DPC Technology Watch Series Report 04-01, OCLC Online Computer Library Center, Inc. and Digital Preservation Coalition, 2004., <http://www.dpconline.org/ docs/lavoie_OAIS.pdf> 
4.	Verhoeven, Hans, Archiving Web Publications, KB/IBM Long-Term Preservation Study Report No. 6, IBM Netherlands, Amsterdam, 2002., <http://www.kb.nl/>

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Archival Information Package (AIP), Library of Congress, SAD, 2002., <http://lcweb. loc.gov/rr/mopic/avprot/AIPStudy_v19.pdf> 
2.	ConsultativeCommittee forSpace Data Systems, CCSDS 650.0-B-1: Reference Model for an Open Archival Information System (OAIS), National Aeronautics and Space Administration (NASA), Washington, DC, SAD, 2002., <http://ssdoo.gsfc.nasa.gov/nost/ wwwclassic/documents/pdf/CCSDS-650.0-B-1.pdf> 
3.	Diessn, Raymond J. van, Preservation Requirements in a Deposit System, KB/IBM Long-Term Preservation Study Report No. 3, IBM Netherlands, Amsterdam, 2002., <http://www.kb.nl/>

Naziv predmeta: 	Obrada jezika i pisanog teksta
Naziv kolegija: 	Diskurs i dijaloški sustavi
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar  
Status: 		izborni za sve jezične grupe na FF-u
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 		položen ispit Uvod u obradu prirodnog jezika
Ispit: 	Ispit se sastoji od seminara koji je zapravo pregledni članak na zadanu temu istraživanja iz područja dijaloških sustava. Ispit obuhvaća prikupljanje, odabir i čitanje znanstvenih članaka relevantnih za određenu temu te usmenu prezentaciju rada. Svaki student također mora sudjelovati u pisanju recenzije jednog ili više preglednih članaka koje su napisali ostali studenti.

Sadržaj: 
Kolegij daje pregled istraživačkih paradigmi obrade diskursa i dijaloga, i to ljudske i strojne obrade. Pod diskursom se podrazumijeva proučavanje strukure jezika iznad rečenične razine, ali također i realizacija jezika u kontekstu. Pod dijalogom se mislim na instancu jezika koja uključuje interakciju između dvoje ili više ljudi, tj. između čovjeka i stroja. Kolegij upoznaje studente s pojavama vezanim uz proučavanje diskursa i dijaloga s lingvističkog, psiholingvističkog i računalnog stajališta. Neke od tema koje će biti obrađene uključuju: koherentne sveze, koheziju, tumačenje zamjenica, promjenu dijaloških uloga, dodjelu govornog čina i markere diskursa.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Cilj kolegija je da studenti steknu osnovna saznanja i razumijevanje problema vezanih za dizajn, razvoj, vrednovanje i realizaciju dijaloških sustava utemeljenih na prirodnom jeziku te znanje najmanje jednog specifičnog područja unutar dijaloških sustava. Studenti će imati mogućnost upoznati se s originalnim i suvremenim radom u području dijaloga i diskursa i poticat će se na prikupljanje, analizu i obradu svojih podataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
Obvezna:
1.	Daniel Jurafsky & James H. Martin. Speech and Language Processing. An Introduction to Natural Language Processing. Computational Linguistics, and Speech Recognition. Prentice Hall, 2000. (poglavlja 1, 18-20.)
2.	Michael F. McTear. Spoken Dialogue Technology: Enabling the Conversational User Interface. Submitted to ACM Computing Surveys, 2001, pp 90-169. 
Dopunska:
1.	Mark T. Maybury and Wolfgang Wahlster. Readings in Intelligent User Interfaces. Morgan Kaufmann Publishers, 1998.
Seminarska:
1.	Carlson, R., Granström, B. The WAXHOLM spoken dialogue system. Acta universitatis Carolinae philologica 1 1996, pp. 39-52.
2.	Nils Dahlbäck and Arne Jönsson. Knowledge Sources In Spoken Dialogue Systems. Proceedings of Eurospeech'99, Budapest, Hungary, 1999, pp. 1523-1526.
3.	Gustavson, J., Lindberg, N., Lundeberg, M. The August spoken dialogue system. Proc. Eurospeech'99, Budapest, Ungern, 1999.
4.	Gustafson, J, Bell, L, Beskow, J, Boye, J, Carlson, R, Edlund, J, Granström, B, House, D & Wirén M. AdApt - a multimodal conversational dialogue system in an apartment domain. In Proc of ICSLP 2000, Beijing, 2:134-137.
5.	Annika Flycht-Eriksson and Arne Jönsson. Dialogue and Domain Knowledge Management in Dialogue Systems. 1st SIGdial Workshop on Discourse and Dialogue, Hong Kong, 7-8 October 2000. 
6.	Arne Jönsson. A model for habitable and efficient dialogue management for natural language interaction. Natural Language Engineering 3(2/3), pp 103-122, Cambridge University Press, 1997. 
7.	Staffan Larsson and David Traum. Information state and dialogue management in the TRINDI Dialogue Move Engine Toolkit. Natural Language Engineering, special issue on Best Practice in Dialogue Systems Design, 2000. 
8.	Staffan Larsson, Robin Cooper, Stina Ericsson. menu2dialog. In Jokinen (ed.): Knowledge and Reasoning in Practical Dialogue Systems, Workshop Program, IJCAI-2001. 
9.	Robin Cooper, Elisabet Engdahl, Staffan Larsson and Stina Ericsson. Accommodating questions and the nature of QUD. In Proceedings of Götalog 2000. 

Naziv kolegija: 	Dječja književnost
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata predavanja
Uvjeti:
Ispit: 

Sadržaj: Iz programskog paketa Filozofskog fakulteta.

Naziv predmeta: 	Dokumentacija u muzejima
Naziv kolegija: 	Dokumentacija u muzejima I
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (ljetni)
Status: 		obvezatni kolegij smjera
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata vježbi na tjedan 
Uvjeti: 		bez uvjeta
Ispit:	vrednovanje nekoliko zadataka u toku semestra: dokumentacijska obrada muzejskog predmeta, dokumentacija jedinica sekundarnih dokumentacijskih fondova

Sadržaj:
U uvodnim predavanjima razmatrat će se informatizacija obrade muzejske građe (povijest, osnovni pojmovi, postupci te specifičnosti vezane uz računalnu obradu) te muzejski informacijski sustavi (vrednovanje, integracija sustava, mogućnosti korištenja obrađenih podataka). 
U teorijskim dijelu kolegija studenti će se upoznati s principima dokumentiranja, te podatkovnim normama i standardima vezanim uz strukturu i sadržaj podataka te osobinama shema metapodataka u muzejskom okruženju.  
U praktičnom dijelu kolegija studenti će se upoznati s muzejskim dokumentacijskim fonovima te manualno i računalno dokumentirati muzejske predmete, jedinice sekundarnih dokumentacijskih fondova (fototeka, digitalni zapisi, izložbe...). Pri stvaranju i obradi dokumentacijske građe intenzivno će se koristiti informacijska tehnologija. Studenti će uz vodstvo posjetili Muzejski dokumentacijski centar.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Osnovno osposobljavanje studenata za kvalitetno dokumentiranje u muzejima u računalnom okruženju, te praktično usvajanje ključnih dokumentacijskih principa. Razumijevanje dokumentacijske strukture muzejskih informacija. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske dokumentacije o muzejskoj građi. http://www.hrmud.hr/, 11-01.2005.
2.	Bearman, David. Standardi: muzejski metapodaci integrirani s  metapodacima drugih distribuiranih informacijskih izvora // Vijesti muzealaca i konzervatora, 1-2(2000), 68-75.
3.	Howard Besser / Jennifer Trant.  Introduction to imaging : issues in constructing an image database (The Getty Art History Information Program) 1995. 13-18.
4.	Hakala, Juha. Dublinski osnovni skup elemenata metapodataka. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43(2000)1-2, 49-68.

Preporučena literatura:
1.	Zlodi, Goran. CIDOC-ove Međunarodne smjernice za podatke o muzejskom predmetu i Dublin Core : problemi i perspektive. // Arhivi, knjižnice, muzeji : mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture / Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2001. 
2.	Pintarić, Krešimir. Pojmovnik Internetskog nazivlja // Arhivi, knjižnice, muzeji: mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture / Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2001. Str. 143-154.

Naziv predmeta: 	Dokumentacija u muzejima
Naziv kolegija: 	Dokumentacija u muzejima II
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (zimski)
Status: 		obvezatni kolegij struke 
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat vježbi na tjedan 
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 	vrednovanje nekoliko zadataka u toku semestra: nadzor nazivlja pri formalnoj i sadržajnoj dokumentacijskoj obradi

Sadržaj: 
Studenti će u praksi provoditi osnovne principe dokumentiranja, služeći se odgovarajućim normama i standardima vezanim uz strukturu i sadržaj podataka. Predstavit će se osnovna pomagala za nadzor nazivlja - tezaurusi i klasifikacije u muzejskom okruženju. Izložit će se i sepecifičnosti sadržajne obrade te označivanja u muzejskom okruženju.
U praktičnom dijelu kolegija studenti će se upoznati s muzejskim dokumentacijskim fondovima te manualno i računalno dokumentirati muzejskih predmete, jedinice sekundarnih dokumentacijskih fondova (fototeka, digitalni zapisi, izložbe...)  te izrađivati opise na razini zbirke.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
osnovno osposobljavanje studenata za kvalitetno dokumentiranje u muzejima u računalnom okruženju, te praktično usvajanje ključnih dokumentacijskih principa.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Vujić, Žarka; Zlodi, Goran. Nova tehnologija i pristup muzejskim zbirkama: iskustvo zagrebačkih umjetničkih muzeja i galerija. // Informatica museologica. 31 (2000), 1-2; 25-31.
2.	Vujić, Žarka. Što je ICONCLASS i možemo li ga primijeniti u našim muzejima i galerijama? // MDC - Bilten o informatizaciji muzejske djelatnosti. 1-4, (1998).

Preporučena literatura:
1.	Aitchison, Jean; Gilchrist, Alan; Bawden, David. Thesaurus construction and use : a practical manual. 4th ed. London : Aslib, 2000.

Naziv predmeta:	Leksikografija
Naziv kolegija:	Dvojezična i višejezična leksikografija
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje:		1 semestar (9. semestar)
Status:	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave: 	2 sata seminara na tjedan
Uvjeti:			Uvod u leksikografiju
Ispit: 			seminarski rad

Sadržaj: 
Na seminaru se raspravlja o osobitostima dvojezičnih i višejezičnih rječnika, njihovoj makro- i mikrostrukturi i načinu prezentacije različitih podataka s osobitim obzirom na korisnika (dob, opseg rječnika, izbor natuknica, je li rječnik pasivni ili aktivni, opći ili specijalni itd.). Na konkretnim se primjerima za sve tipove leksičkih jedinica uvježbava vještina sastavljanja natuknica, a potkrepe se crpe iz različitih izvora,  osobito iz dostupnih korpusa.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će upoznati specifične stilove leksikografske obrade s obzirom na tip, veličinu, namjenu i orijentaciju rječnika, broj jezika i sl., te u određenoj mjeri razviti i vještinu sastavljanja natuknica i uspostavljanja ekvivalencije, odnosno formuliranja definicija u dvojezičnim i višejezičnim rječnicima. U radu će se služiti potvrdama dobivenim istraživanjem uzoraka korpusa različitih jezika.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura: 
1.	Atkins, B.T. (1985) Monolingual and bilingual learners' dictionaries: A comparison, u R. Ilson (ed.).Dictionaries, lexicography and language learning, Pergamon Press
2.	Sinclair, J. (2003) Reading Concordances - an introduction. Pearson Education
3.	Svensen, B. (1993) Practical Lexicography, Oxford: OUP

Dodatna literatura:
1.	Atkins, B. T. S., Bilingual Dictionaries. Past, present and future, u M.H. Corréard, (ed.), Lexicography and natural language processing. A Festschrift in honour of B. T. S. Atkins, Euralex, Stuttgart, 2002. 
2.	Ooi, V. B.Y. (1998). Computer Corpus Lexicography, Edinburgh: Edinburgh University Press.

Naziv predmeta:	Informacijska tehnologija i aplikacije
Naziv kolegija:	Elektroničko poslovanje
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1. semestar
Status:		izborni
Oblik nastave:	1 sat predavanja i 1 sat vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Informacijska ekonomija. Informacijska i komunikacijska infrastruktura. Globalizacija. Područja i vrste elektroničkog poslovanja. 
Elektronička trgovina. Elektroničko plaćanje. Upravljanje odnosima s klijentima. Marketing. Virtualne zajednice. Sigurnost transakcija i podataka.
Elektronička uprava. Informacijske usluge. Propisi i inicijative.
Pravni propisi i standardi elektroničkog poslovanja. Elektronički potpis i sustav javnih ključeva. Osnovi kriptografije u spisovodstvu.
Intranet i ekstranet. Planiranje i oblikovanje. Optimiziranje i integracija poslovnih procesa.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju tehnološke, pravne i organizacijske osnove elektroničkog poslovanja te područja primjene elektroničkog poslovanja i njegov utjecaj na poslovanje.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	Ravi Kalakota, e-Poslovanje 2.0: vodič ka uspjehu, Mate, Zagreb, 2002.
2.	Jozo Ivanović, Elektroničko poslovanje i upravljanje spisima, Hrvatska javna uprava 3/4 (2002), str. 671-693.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Željko Panian, Izazovi elektroničkog poslovanja, Narodne novine, Zagreb, 2002.

Naziv kolegija: 	Engleski jezik
ECTS bodovi: 	2
Trajanje: 	2 semestar
Status: 	obvezan
Oblik: 	2 sata vježbi tjedno

Sadržaj: 	Iz programskog paketa Filozofskog fakulteta.

Naziv predmeta: 	Informacijska znanost
Naziv kolegija: 	Epistemologija informacijske znanosti
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar 
Status: 	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:  	1 sat predavanja i 1 sata seminara na tjedan
Ispit: 			usmeni i seminarski rad
Uvjeti:  	Položen  ispit iz Uvoda u teoriju / informacijske znanosti / bibliotekarstva / muzeologije / arhivistike /  

Sadržaj. 
Uvod u epistemološke probleme informacijske znanosti:  struktura znanosti i znanja. Razvoj informacijskog fenomena i teorije o razvoju znanja. Prikaz znanja kao teorijski problem informacijske znanosti; vremenitost znanja i zastarijevanje znanja - teorije o vremenskoj strukturi znanja. Socijalna epistemologija i teorije o stjecanju znanja i kolektivnog pamćenja. Teorije o vrstama i tipovima znanja te načinima stjecanja znanja, odnosno o kontroli i upravljanju socijalnim pamćenjem. Teme: definicije i područje epistemologije; tipovi socijalne epistemologije; tipovi znanja: javno znanje, korporativno znanje,  povijesno znanje, umreženo znanje,  izvjesnice, itd; kolektivno djelovanje i vjerovanje; izvjesnice - znanje za djelovanje; primjena socijalne epistemologije u informacijskoj znanosti; odnos znanja i obavijesti, istine i relevantnosti; obavijesti, pogrešne obavijesti i protuobavijesti.

Cilj kolegija je da studenti usvoje znanja i umijeća za vrednovanje  prikaza znanja, te razviju sposobnost razlikovanja prikaza znanja od znanja kao spoznaje; da se upoznaju s metodama za vrednovanje različitih tipova znanja, te spoznaju razlike o mogućnostima i uporabljivosti određenih tipova znanja. Svoja saznanja studenti će stjecati i provjeravati kroz seminarske radove i raščlambe pojedinih tipova znanja i obavijesti.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
Obvezna
1.	Tuđman, M.: Prikazalište znanja u Obrada jezika i prikaz znanja, Zavod za informacijske studije, Zagreb, 1993.

Dodatna
1. Socijana epistemologija i informacijska znanost
1.	Shera, Jesse. 1970. "Library and Knowledge." Pp. 82-110 in Sociological Foundations of Librarianship. New York: Asia Publishing House. 
2.	Shera, Jesse. 1961. "Social Epistemology, General Semantics, and Librarianship." Wilson Library Bulletin 35:767-70. 
3.	Furner, Jonathan. 2002. "Shera's Social Epistemology Recast As Psychological Bibliology." Social Epistemology 16:5-22. 

2. Epistemologija
1.	Steup, Matthias. "The Analysis of Knowledge." http://plato.stanford.edu/entries/ knowledge-analysis/ 
2.	Descartes, Rene. "Of the Things Which May Be Brought Within the Sphere of the Doubtful."Meditations On First Philosophy. 

3. Socijalna epistemologija 
1.	Goldman, Alvin. "Social Epistemology." http://plato.stanford.edu/entries/epistemology-social/. 
2.	Bloor, David. 1976. "The Strong Programme in the Sociology of Knowledge." Pp. 1-19 in Knowledge and Social Imagery. London: Routledge & Kegan Paul. 

4. Primjena epistemologije u informacijskoj znanosti 
1.	Popper, Karl. 1972. "Epistemology Without a Knowing Subject." Chapter 3 of Objective Knowledge. Oxford: Oxford (especially pages 106 to 117). 
2.	Harding, Sandra. 1992. "After the Neutrality Ideal: Science, Politics, and "Strong Objectivity"." Social Research 59:567-87. 
3.	Goldman, Alvin. 1999. "The Technology and Economics of Communication." Chapter 6 of Knowledge in a Social World (especially pages 161 to 182). 
4.	Meola, Marc. 2000. Review of Knowledge in a Social World by Alvin I. Goldman. College and Research Libraries 61:173-74. 
5.	Frické, Martin and Don Fallis. 2002. "Verifiable Health Information on the Internet."  http://ausweb.scu.edu.au/aw02/papers/refereed/fallis/. 
6.	Atkinson, Ross. 1996. "Library Functions, Scholarly Communication, and the Foundation of the Digital Library: Laying Claim to the Control Zone." Library Quarterly 66: 239-65. 

5. Epistemološki ciljevi 
1.	Thagard, Paul. 1997. "Internet Epistemology: Contributions of New Information Technologies to Scientific Research." http://cogsci.uwaterloo.ca/Articles/Pages/ Epistemology.html. 
2.	Paterson, R. W. K. 1979. "Towards an Axiology of Knowledge." Journal of Philosophy of Education 13:91-100. 

6. Intelektualna sloboda i epistemologija
1.	Mill, John S. "Of the Liberty of Thought and Discussion." On Liberty. 
2.	Goldman, Alvin. 1999. "Speech Regulation and the Marketplace of Ideas." Chapter 7 of Knowledge in a Social World (especially pages 189 to 194 and pages 209 to 217). 
3.	Goldman, Alvin. 2000. "Reply to Fallis." Social Epistemology 14:331-32. 

7. Informacijska etika i epistemologija
1.	McDowell, Ashley. 2002. "Trust and Information: The Role of Trust in the Social Epistemology of Information Science." Social Epistemology 16:51-63. 
2.	Fallis, Don. 2004. "Epistemic Value Theory and Information Ethics." Minds and Machines 14:101-17. 

Naziv kolegija: 	Europsko obrazovanje 
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski, engleski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik nastave: 	2 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit:			usmeni

Sadržaj:
Ovaj predmet se bavi političkim, pravnim, ekonomskim i pedagoškim dimenzijama izgradnje europskog sustava odgoja i obrazovanja. Studentima se pomaže da razumiju izvorišta, pravce i sadržaje promjena te da identificiraju izazove i prepreke europskim integracijama u obrazovanju. Teme koje se posebno obrađuju su: Europa između Schumanove deklaracije i Ustava Europske unije; Promjene europskih prioriteta u obrazovanju i uvođenje europske dimenzije: uloga Vijeće Europe, Europske unije i OESS-a; Europa kao društvo znanja, europski obrazovni programi, resursi i institucije; Ciljevi i razrada Lisabonske agende s posebnim osvrtom na razvoj ključnih europskih područja obrazovanja; Europske smjernice za izobrazbu nastavnika; Obrazovna dimenzija političkih kriterija iz Copenhagena i obveze Hrvatske: primjeri dobre prakse.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Opći: razumijevanje uloge obrazovanja, naravi promjena i obveza Hrvatske u europskim integracijskim procesima i razvoju Europe znanja.
Poseban: razumijevanje pojmova, smjernica i programa bitnih za razvoj europskog obrazovanja; osposobljenost za analitičko-kritički i interdisciplinarni pristup tom području; vještine sudjelovanja u raspravama i korištenja novih informacijsko-komunikacijskih tehnologija u učenju o Europi i za Europu; prihvaćanje i promicanje ideje o cjeloživotnom i kontinuiranom učenju svih kao ključne pretpostavke europskog gospodarskog i društvenog razvoja.          
 
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna:  
1.	Ibanez-Martin, J.A. i Jover, G. (ur.) Education in Europe: Policies and Politics. Dordrecht: Kluwer Academic Publishers, 2002.
2.	Perotti, A. Pledoaje za interkulturalni odgoj i obrazovanje. Zagreb: 1995. 
3.	Prema društvu koje uči: Poučavanje i učenje: Bijeli dokument o obrazovanju. Zagreb: Educa, 1996.
4.	Spajić-Vrkaš, V. Međunarodna polazišta razvoja odgoja i obrazovanja. // Mijatović, A. (ur.). Osnove suvremene pedagogije. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, 1999. Str. 615-638.
5.	10 lekcija o Europskoj uniji. Zagreb: Odabrane publikacije Ministarstva za europske integracije i Europskog pokreta – Hrvatska. 
6.	Dokumenti, studije i dr. materijali o europskom obrazovanju na webu (Europska unija, Vijeće Europe, Eurydice, Eurobarometar)

Literatura preporučena:
1.	Mali leksikon europskih integracija. Zagreb : Ministarstvo za europske integracije, 2004. 
2.	Spajić-Vrkaš, V. (ur.) Obrazovanje za ljudska prava i demokraciju: Međunarodni i domaći dokumenti. Zagreb: Hrvatska komisija za UNESCO i Projekt ‘Obrazovanje za mir i ljudska prava za hrvatske osnovne škole’, 2001.
3.	Spajić-Vrkaš, V.; Kukoč, M. i Bašić. S. Obrazovanje za ljudska prava i demokraciju: Interdisciplinarni rječnik. Zagreb: Hrvatsko povjerenstvo za UNESCO, 2001.

Naziv predmeta:	Heritologija
Naziv kolegija: 	Heritologija 
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski jezik
Trajanje: 		jedan (ljetni) semestar
Status: 		obvezan izborni
Oblik nastave: 	2 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit:			pismeni

Sadržaj:
Uvodno predavanje; Svijet protumačen kustosima (globalizacija i kultura, kriza identiteta); Osnovni pojmovi teorije baštine  (vrijeme, memorija, prošlost, povijest, kultura, identitet, baština); Priroda teorije baštine / Informacijske znanosti / Elementi heritologije (opća priroda, predmet, struktura, primjena, društvena važnost, stvaralačka i protudjelatna priroda, prediktivna i retrodiktivna priroda); Specifična metoda; Idealistički cilj; Struktura heritologije, definicija heritologije; Baštinske struke; Profesionalna vrsnoća; Profesionalno obrazovanje i nova stručnost; Međunarodna organizacija struke  (organizacije, glasila, skupovi); Kritika teorije i prakse; Budućnost baštine; Teorija i planiranje-programiranje muzeja.     
                                                                                                                        
Cilj – opće i specifične kompetencije:  
Usvajanje temeljnih znanja o teoriji baštine – njena priroda, područje i specifičnosti; trendovi i tendencije unutar baštine; osposobljavanje studenata za razumijevanje baštine kao cjelovitog fenomena; primjenu teorije u praksi unutar baštinskih institucija sa svrhom razumijevanja istinske uloge institucija; građenje baštinske profesije zadržavajući specijalistička zanimanja

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Šola, Tomislav. Eseji o muzejima i njihovoj teoriji - prema kibernetičkom muzeju. Zagreb. Hrvatski nacionalni komitet ICOM-a, 2003.
2.	Lowenthal, David. The past is the foreign country. Cambridge: Cambridge University press, 1985
3.	Dana, John Cotton. The New Museum - selected writings of John Cotton Dana. Washington: American Association of museums / Newark Museum, 1999.
4.	Weil, Stephen E. Rethinking the Museum and other meditations. Washington and London. Smithsonian Institution Press. 1990. 
5.	Vergo, Peter (ed.). The New Museology. London. Reaktion Books Ltd. 1989.  
6.	Macdonald, Sharon; Fyfe, Gordon (ed.) Theorizing Museums. London. Blackwell Publishers. 1996. 

Preporučena literatura:
1.	Mumford, Lewis. Mit o mašini. Zagreb: Grafički zavod Hrvatske, 1986.
2.	Mensch, Peter van. Towards a Methodology of Museology; PhD theses, Faculty of Philosophy, University of Zagreb, 1992. 
3.	Miles, R.; Zavala, L.(ed.). Towards the Museum of the Future. Routledge, London, 1993.

Naziv predmeta: 	Organizacija znanja: Leksikografija i enciklopedika
Naziv kolegija: 	Hrvatska rječnička baština
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status:	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave: 	1p + 1s
Uvjeti:			nema
Ispit:			Izrada seminarskog rada.

Sadržaj: 
Hrvatska rječnička baština u strojno čitljivom obliku. Bibliografija hrvatske rječničke baštine od prvih početaka do 1918. te odabranih rječnika iz kasnijega razdoblja – struktura opisa i načela izrade. Opći, enciklopedički i specijalni jednojezični, dvojezični i višejezični rječnici. Računalna baza tekstova najvažnijih starijih hrvatskih dvojezičnih i višejezičnih rječnika – struktura i načela oblikovanja. Načela digitalizacije, upisa, transkripcije i prijevoda na današnji hrvatski jezik obrađene rječničke građe. Mogućnosti prikaza u višejezičnom www-okruženju.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 	
Studente treba upoznati s cjelokupnom hrvatskom rječničkom baštinom i načelima pripreme računalne baze tekstova hrvatskih rječnika te ih osposobiti za praktičan rad u tom području.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna  literatura:
1.	Bibliografska i rječnička baza znanstveno-istraživačkog projekta "Hrvatska rječnička baština i prikaz rječničkoga znanja", Odsjek za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 2004 (računalno dostupna)
2.	Boras, Damir; Mikelić, Nives. Rječnik Fausta Vrančića - temelj hrvatske rječničke baštine (računalna obradba). U: Modeli znanja i obrada prirodnoga jezika, Zavod za informacijske studije, Zagreb, 2003, str. 237-272.
3.	Leksikografija. U: Enciklopedija Jugoslavije, Jugoslavenski leksikografski zavod, Zagreb 1964.

Dopunska literatura:
1.	Franolić, Branko, A bibliography of Croatian dictionaries, Pariz, Nouvelles Editions Latines, 1985
2.	Jakobović, Zvonimir: Mjeriteljski pojmovi u najstarijim hrvatskim rječnicima, magistarski rad, Zagreb, 2002. (mentor prof. dr. sc. Damir Boras), Filozofski fakultet sveučilišta u Zagrebu (obrana: 3. 10. 2002)., str 88, lit 41, dodatak

Naziv kolegija: 	Hrvatski jezik
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski
Trajanje: 	2 semestra
Oblik: 	1 sat predavanja i 1 sat vježbi

Sadržaj: 	Iz programskog paketa Filozofskog fakulteta.

Naziv kolegija:	Indeksni jezici
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: 		Klasifikacijski sustavi
Ispit: 			usmeni ispit, seminarski rad

Način provjere znanja: seminarski rad i položen ispit.
Način izvođenja nastave i usvajanja znanja: predavanja, seminari, OMEGA (e-learning)

Sadržaj: 
Pokriva načela i praktične metode prikaza dokumenta, kao što su sažetak, izrada tezaurusa. Obrađuju se pre- i post-koordinirani indeksi, konceptualna analiza i kontrolirani rječnici. Napredne mogućnosti pretraživanja s filerima i punim tekstom.   

Seminar: 
Izrada i vrednovanje indeksa i tezaurusa, vježbanje izrade sažetaka, ključnih riječi za potrebe pohrane i pretraživanja uz primjenu naprednih tehnologija.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Student će nakon odslušanih predavanja i rada u seminaru razumijeti teorijska i praktična načela i metode indeksiranja, organizacije i upravljanja informacijama i znanjem. Razumijet će teorijska i praktična rješenja za potrebe suradnje i toka rada.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura – obvezna: 
1.	Aitchinson, J.; Gilchrist, A.; Bawden, D. Thesaurus construction and use : a practical manual. 4th ed. London : Aslib, 2000.
2.	Cleveland, D,;Cleveland, A. Intoruction to indexing and abstracting. Englewood, Co.: Libraries Unlimited, Inc. 2001.
3.	Rowley, J. The controlled versus natural indexing languages debate revisited : perspective on information retrieval practice and research. // Journal of Information Science, 20, 2(1994), str.108-119.
4.	Slavić, A. Automatsko predmetno označivanje : od računalno potpomognutog predmetnog označivanja do znalačkih sustava. // Predmetna obradba : ishodišta i smjernice : zbornik radova. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1998. Str. 98 -115.

Literatura – izborna: 
1.	Taylor, A.G. The organization of information. Englewood, Co.: Libraries Unlimited, 1999.

Naziv kolegija: 	Informacijski izvori i služba
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 	hrvatski, engleski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan izborni
Oblik: 	2 sata predavanja, 2 sata seminara
Uvjeti: 	Bibliografska organizacija I.
Ispit: usmeni ispit i seminarski rad je usmjeren na to da student samostalno riješi korisnički zahtjev i izloži postupak rješavanja u sklopu predavanja. 

Sadržaj: 
Informacijski izvori općenito: izvori koji su sami dovoljan izvor podataka; službene publikacije, nekonvencionalni izvori; primarni, sekundarni i tercijarni izvori. 
Bibliografija: značenje pojma, nastanak i povijesni razvitak. Vrste bibliografija. Opća bibliografska kontrola (UBC): nastanak i razvitak. Nacionalna bibliografska kontrola. Nacionalna tekuća bibliografija: povijesni razvitak, namjena, oblici. Trgovačke bibliografije kao nacionalne tekuće bibliografije. Nacionalni tisak i nacionalna zbirka. Međunarodni kongresi o nacionalnim bibliografijama: Pariz, 1977. i Kopenhagen, 1998. Elektroničke nacionalne tekuće bibliografije. Nacionalne retrospektivne bibliografije. Načini izrade retrospektivnih bibliografija. Bibliografije bibliografija. Bibliografski katalozi. Sastavni dijelovi bibliografije. Raspored građe u bibliografiji. Kriteriji za vrednovanje. Bibliografske baze podataka. Službe za izradu sažetaka i kazala. Enciklopedije i leksikoni. Biografski priručnici. Rječnici: nastanak i vrste.
Baze podataka. Digitalne priručne knjižnice. Mrežne stranice knjižnica. Opće znanstvene digitalne knjižnice. Komercijalne digitalne knjižnice. Statistika o mreži. Priručna (referentna) zbirka: vrste priručnika prema sadržaju, odabir i nabava. Kriteriji za vrednovanje tiskanih i elektroničkih informacijskih izvora. Posjet priručnoj zbirci jedne velike knjižnice. Informacijska služba i informatory. Kategorizacija korisnika. Rješavanje informacijskih upita.Selektivna diseminacija informacija.Internetske informacijske usluge. Edukacija korisnika

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Omogućiti studentu upoznavanje povijesnog razvitka i važnost sekundarnih izvora informacija kao i upoznavanje s općim kriterijima za njihovu ocjenu, te ga osposobiti za samostalno procjenjivanje vrijednosti pojedinih izvora. Student će steći znanja o informacijskoj službi u knjižnici i drugim informacijskim i baštinskim ustanovama, te vještine odgovaranja na različite informacijske upite.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	ANDERSON, D. UBC : a survey of Universal bibliographic control. London : IFLA International Office for UBC, 1982.
2.	BEAUDIQUEZ, M. National bibliographic services at the dawn of the 21st century: evolution and revolution. International Conference on National Bibliographic Services. http://www.ifla.org./VI/3/icnbs/beam-e.htm 
3.	BEAUDIQUEZ, M. National bibliography as witness of national memory. // IFLA Journal 18(1992), str. 119-123.
4.	BELL, B. An annotated guide to current national bibliographies. München : Saur, 1998.
5.	BOURNE, R. National bibliographies : do they have a future? // Alexandria 5(1993). str. 99-100.
6.	DOMJAN, Ž. Biografske zbirke i leksikoni u Hrvata. // Forum 5/6(1988), str. 474-484.

Literatura izborna:
1.	GÖMPEL, R. IFLA-CDNL alliance for bibliographic standards (ICABS) : a new approach to international co-operation. World Library and Information Congress : 70th IFLA General Conference and Council, 22-27 August 2004, Buenos Aires. http://www.ifla.org/IV/ifla70/prog04.htm
2.	GRAĐA za hrvatsku retrospektivnu bibliografiju knjiga : 1835-1940. Zagreb : Nacionalna i sveučilišna biblioteka, 1982-. Knj. 1, str. I-XXXII.
3.	HALL, S. National bibliographies on CD-ROM. // Alexandria 9(1997), str. 143-154.
4.	HORVAT, A. Nacionalna tekuća bibliografija u službi Univerzalne bibliografske kontrole. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43,1/2(2000), str. 1-8.
5.	LOGAR, J. Uvod u bibliografiju. Sarajevo : Svjetlost, 1971.
6.	MURATI, T. Druga međunarodna konferencija o nacionalnim bibliografijama, Kopenhagen, Danska, 25.-27. studenoga 1998. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 42(1999), str. 81-96.
7.	SALOMONSEN, A. The European national libraries cooperative project on CD-ROM : results, experiences and perspectives. Alexandria 5(1993), str. 193-200.
8.	SMITH, R. National bibliographies on CD-ROM : a development of a common approach. // International Cataloguing and Bibliographic Control 23(1994), str. 15-18.
9.	STOKES, R. The function of bibliography. 2nd ed. Aldershot, Hants. : Gower, 1982.
10.	VERONA, E. Univerzalna bibliografska kontrola i međunarodno ujednačavanje kataložnih postupaka. // Informatologia yugoslavica 8(1976), str. 1-28.
11.	ŽIVKOVIĆ, D. Elektronička knjiga. Zagreb : Multigraf, 2001.Str. 53-75.
12.	Katz, William A. Introduction to reference work. 8th ed. New York <etc.> : Mc Graw-Hill, 2002. 2 sv. 
13.	Sečić, Dora. Informacijska služba u knjižnici. Rijeka : Benja, 1995. 
14.	Nephodno je proučiti natuknice: biografija, bibliografija, enciklopedija, Konrad Gesner i leksikon, objavljene u Hrvatska enciklopedija. Zagreb : LZ,  1999- ., te web stranice www.nsk.hr.

Naziv predmeta:	Informacijski izvori i sustavi u arhivima
Naziv kolegija:	Informacijski izvori i sustavi u arhivima
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezni
Oblik nastave:	1 sat predavanja i 1 sat vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Uloga i značenje arhiva u suvremenome društvu. Informatizacija arhiva. Arhivski informacijski sustav (ArhIs). Uloga arhivista u pružanju informacija. Pravo na informacije i pružanje informacija u tijelima državne uprave: praksa i propisi Europske Unije i zakonodavstvo Republike Hrvatske. Dostupnost i ograničenje pristupa arhivskome gradivu.
Djelatnosti i usluge  informacijske službe u arhivima. Raspoloživi informacijskih resursi i referentni izvori za pružanje informacija o arhivskome gradivu u Hrvatskoj. Referentni izvori za pružanje informacija u stranim arhivima o hrvatskoj prošlosti. Europske baze podataka o arhivskom gradivu na mrežnim stranicama najznačajnijih europskih arhiva i arhiva u RH. Evidencije u arhivima. Arhivi i Internet.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti se upoznaju s načinima informatizacije arhiva, osposobljavaju se za korištenje
informacijskim sustavom arhiva i njegovo oblikovanje, upoznaju se s evidencijama u arhivima te
s informacijskim projektima vezanim uz arhive.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	Lemić, Vlatka. Arhivi i Internet : nove mogućosti dostupnosti i korištenja arhivskoga gradiva. Arhivski vjesnik. 45 (2002), str. 207-218
2.	Zaštita osobnih podataka i dostupnost informacija. Preporuke Vijeća Europe, Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 2002.
3.	Pravilnik o korištenju arhivskoga gradiva (Narodne novine 67/1999)
4.	Pravilnik o evidencijama u arhivima (Narodne novine 90/2002)
5.	Public sector information: a key resource for Europe - Green Paper on public sector information in the information society, European Commission, Luxembourg 1998 (dostupno na Internetu na adresi: ftp://ftp.cordis.lu/pub/econtent/docs/gp_en.pdf)
6.	Rajko, Alen. Pravo na pristup informacijama javnog sektora i njegova ograničenja u demokratskom društvu. // Modernizacija hrvatske uprave, ur. Ivan Koprić, Zagreb 2003., str. 395-437.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Delmas, Bruno. Archival science facing the information society. // Archival science 1, 1 (2001), str. 25-37
2.	Pugh, Mary Jo. Providing reference services for archives and manuscripts. Chicago : The Society of American Archivists, 1992.

Naziv predmeta: 	Informacijska politika 
Naziv kolegija: 	Informacijska politika
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar (9. semestar)
Status: 	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u 
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti:  		oloženi ispiti iz grupe organizacija znanja ili upisan peti semestar
Ispit: 			usmeni i pismeni (seminarski rad)

Sadržaj: 
Teme: definicija i područje informacijske politike; različiti tipovi informacijskih politika i njihovi međuodnosi; globalne i regionalne strukture: WTO, ITU, ICANN, itd.; informacijska politika EU, itd.; Europa i globalno informacijsko društvo; ICT i znanje za društveni razvoj; integracija i primjena ICT u trgovini, industriji i državnoj upravi; globalni i regionalni trendovi u telekomunikacijskoj infrastrukturi; ICT prioriteti u tranzicijskim zemljama; politika edukacijske tehnologije; razvoj i trendovi e-tržišta; nacionalne telekomunikacijske mreže; istraživački prioriteti u ICT.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Uvod u informacijsku politiku treba omogućiti razumijevanje utjecaja znanja i  ICT (informacijsko komunikacijske tehnologije) na društveni razvoj i stvaranje informacijskog društva. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
Obvezna:
1.	J. Humphrey, R. Mansell, D. Pare, H. Schmitz; The Reality of E-commerce with Developing Countries; Department for International Development (DFID); 2003.
2.	M. Bergquist, J. Ljungberg; The Power of Gifts: Organizing Social Relationships in Open Source Communities; Information Systems Journal, Vol. 11, No. 4; 2001 - pp. 305-320  
3.	M. Castells, P. Himanen; The Information Society and the Welfare State: The Finnish Model; Oxford University Press; 2002 

Seminarska:
1.	M. Castells; Materials for an Exploratory Theory of the Network Society; British Journal of Sociology; 2000 - Vol. 51 (1): 5-24 
2.	M. Castells; The Internet Galaxy: Reflections on the Internet, Business and Society; Oxford University Press; 2001 - pp. 1-8, 36-63.
3.	M. Chircu, R. J. Kauffman; Reintermediation Strategies in Business-to-Business Electronic Commerce; International Journal of Electronic Commerce, Vol. 4, No. 4; 2000 - pp. 7-42  
4.	N. Garnham; Emancipation, the Media and Modernity: Arguments about the Media and Social Theory; 2000 - 'The Media as Technologies' -pp. 63-81 
5.	P. A. David; The Evolving Accidental Information Super-Highway; Oxford Review of Economic Policy, Vol. 17, No. 2; 2001. pp. 159-187  
6.	P. Kollock; Communities in Cyberspace; ed. M. A. Smith, P. Kollock; Routledge; 1999 
7.	R. Cowan, D. Foray; The Economics of Codification and the Diffusion of Knowledge; Industrial and Corporate Change, 6(3); 1997 - pp. 595-622  
8.	R. Hawkins, R. Mansell, W. E. Steinmueller; Towards Digital Intermediation in the Information Society; Journal of Economic Issues, Vol. XXXIII (2); 1999 - pp. 383-391  
9.	R. Mansell, W. E. Steinmueller; Mobilizing the Information Society: Strategies for Growth and Opportunity; Oxford University Press; 2000 - 'Competing Interests and Strategies in the Information Society', pp. 8-36 , 98-149, 289-337.
10.	R. Mansell; Communication by Design: The Politics of Information and Communication Technologies; ed. R. Mansell, R. Silverstone; Oxford University Press; 1996 - 'Communication by Design?' -- pp. 15-43 
11.	R. Mansell; Digital Opportunities and the Missing Link for Developing Countries; Oxford Review of Economic Policy, Vol. 17, No. 2; 2001 - pp. 282-295  
12.	R. Mansell; Inside the Communication Revolution: Evolving Patterns of Social and Technical Interaction; Oxford University Press; 2002 - 'Conclusion: Social Relations, Mediating Power, and Technologies' - pp. 251-270 
13.	R. Mansell; New Media Competition and Access: The Scarcity-Abundance Dialectic; New Media & Society, Vol. 1(2); 1999 - pp. 155-182  
14.	W. E. Steinmueller; Inside the Communication Revolution: Evolving Patterns of Social and Technical InteractionInside the Communication Revolution: Evolving Patterns of Social and Technical Interaction; ed. R. Mansell; Oxford University Press; 2002 - 'Virtual Communities and the New Economy' - pp. 21-54  
15.	W. E. Steinmueller; Will New Information and Communication Technologies Improve the "Codification" of Knowledge?; Industrial and Corporate Change, Vol. 9(2); 2000 - pp. 361-376  
16.	W. H. Melody; Institutional Analysis and Economic Policy; ed. M. Tool, P. Bush; 2003 - 'Policy Implications of the New Information Economy' - pp. 411-432  

Naziv predmeta: 	Informacijske tehnologije u obrazovanju
Naziv kolegija: 	Informacijske tehnologije u obrazovanju
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:		hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status: 		izborni
Oblik nastave: 	1p + 1v
Uvjeti:		nema
Ispit:		Praktični: Izrada seminarskog rada. Oblikovanje i izlaganje PowerPoint 	prezentacije na osnovu napisanog seminarskog rada.

Sadržaj: 
Prednosti i nedostaci primjene računala u nastavi. Tradicionalni model nastave u odnosu na suvremeni model budućnosti – informacijske tehnologije u obrazovanju. Učenje na daljinu - alati za učenje na daljinu. U vježbama: Praktična primjena i način funkcioniranja sustava za učenje na daljinu. Samostalan rad u odabranom sustavu za učenje na daljinu. PowerPoint: metode oblikovanja i izlaganja PowerPoint prezentacije u pripremi nastavnih jedinica (na temu: informacijske tehnologije u obrazovanju).

Cilj – opće i specifične kompetencije:	
Studenti trebaju naučiti mogućnosti suvremenih sustava za učenje te načine njihove primjene u nastavi.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Marinković, Renata, Inteligentni sustavi za poučavanje, Zagreb, Hrvatska zajednica tehničke kulture, 2004.
2.	Dryden Gordon / Vos, Jeannette, Revolucija u učenju - kako promijeniti način na koji svijet uči, Zagreb: Educa, 2001.

Dopunska literatura:
1.	Gardner, H., Multiple Intelligences: the Theory in Practice, New York, Basic Books, 1993.
2.	Porter, Lynnete: Creating the Virtual Classroom: distance learning with the Internet, Wiley Computer Publishing, New York, 1997.
3.	PowerPoint in the Classroom is produced by ACT360 Media Ltd. in conjunction with Microsoft Corporation. , 1998., http://www.actden.com/pp/ (15. siječnja 2005.)
4.	Lee, I. A Research Guide for Students, http://www.aresearchguide.com, (15. siječnja 2005.)
5.	Gary G. Bitter / Melissa E. Pierson, Using Technology in the Classroom, Allyn&Bacon, 2004.

Naziv kolegija: 	Informacijsko zakonodavstvo i etika 
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni i obvezni
Oblik: 			1 sat predavanja i 1 sat seminara 
Uvjeti: 
Ispit: 			seminarski rad, usmeni ispit

Sadržaj: 
Europske smjernice za arhivističko, knjižnično, muzejsko i informacijsko zakonodavstvo i politiku. Međunarodni dokumenti koji se tiču svih informacijskih i baštinskih institucija. Hrvatski zakonski propisi koji se tiču arhiva, knjižnica, muzeja i informacijskih službi. Posljedice za rad i djelovanje tih ustanova. Međunarodni dokumenti i hrvatski zakonski propisi o čuvanju i zaštiti kulturne baštine Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima. Međunarodni i hrvatski zakonski propisi o zaštiti osobnih podataka. Zakon o zaštiti tajnosti podataka. Zakon o pravu na pristup informacijama. Zakon o medijima.. Pravo na slobodan govor i pravo na informiranje. Slobodan pristup informacijama kao osnovna odgovornost svih baštinskih i informacijskih ustanova. Profesionalne etike i etički kodeksi.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s pravnim propisima kojima se uređuje rad informacijskih i baštinskih stručnjaka i zahtjevima koje njihove ustanove moraju ispuniti da bi mogle zakonito i profesionalno djelovati. Upoznati studente s profesionalnim odgovornostima i etikom, te etičkim kodeksima svih vrsta institucija u informacijsko-baštinskom području.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Armstrong, Ch. ; Bebbington, L. W., eds.  Staying legal : a guide to issues and practice affecting the library, information and publishing sector. 2nd ed. London : Facet Publishing, 2004.
2.	GUIDELINES on library legislation and policy in Europe. // Library legislation in Europe : discussion papers and country reports / edited by Christiane Bohrer. Bad Honnef : Bock+Herchen, 2000. Str. 27-34.
3.	HENNEBERG, Ivan. Autorsko pravo. 2. izmijenjeno i dopunjeno izd. Zagreb : Informator, 2001. 
4.	HORVAT, A. Javno i tajno u knjižničarskoj struci. // 5. seminar Arhivi, knjižnice, muzeji. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2002. Str. 8-15.
5.	Slobodan pristup informacijama u službi kulturnog razvitka : zbornik radova. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2002. 
6.	MARETT, P. Information law and practice. Aldershot, Hants. : Gower, 1991.
7.	STANDARDI za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43, 3(2000), str. 163-188.
8.	UNESCO-ov Manifest za narodne knjižnice. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 37(1994), str. 251-254.
9.	UNESCO-ov Manifest za školske knjižnice. // HKD novosti 13(1999), str. 25.

Pripadni zakoni:
ZAKON o arhivskom gradivu i arhivima. http://www.hrmud.hr/; ZAKON o autorskom pravu i srodnim pravima.// Narodne novine 167(22. 10. 2003); ZAKON o knjižnicama. // Narodne novine 105(1997); ZAKON o medijima. // http://www.nn.hr/clanci/sluzbeno/2003/2338.htm; ZAKON o muzejima. http://www.hrmud.hr/. ZAKON o pravu na pristup informacijama. // Narodne novine 172 (29. 10. 2003); ZAKON o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. // Narodne novine 69(1999); ZAKON o zaštiti tajnosti podataka. // Narodne novine 108(1996)

Pripadni etički kodeksi: 
ETIČKI kodeks arhivista // Zagreb: HDA, 1997; ETIČKI kodeks Hrvatskoga knjižničarskog društva. // http://www.hkdrustvo.hr; ICOM-ov Kodeks profesionalne etike. http://www.hrmud.hr/.

Naziv predmeta: 	Internetska kultura
Naziv kolegija: 	Internetska kultura
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar (4. semestar)
Status:  	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:  	1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: 		
Ispit:  			pismeni i seminarski rad

Sadržaj: Uvod u poznavanje Interneta – nastanak, razvoj i osnovni pojmovi vezani uz Internet; Osnove rada korisnika na Inernetu (što su to pružatelji pristupa Internetu, što su domene, Internet adrese, što je to World Wide Web, vrste Web stranica, Osnovni HTML alati itd.); Pojam višekorisničke okoline i online zajednice na Internetu. Online Internet programi, komuniciranje u realnom vremenu na Internetu; Internet tutoriali; primjena Interneta u obrazovanju (obrazovni vodiči na Internetu), istraživanjima i administrativnim poslovima; Usluge na Internetu: e-pošta i neželjena e-pošta, interaktivne usluge; pravila ponašanja u online okolini netiquette upute (smjernice ponašanja na Internetu - RFC 1855); Internet kao izvor raznovrsnih vrsta informacija: radio i tv programa, i sl.

Cilj – opće i specifične kompetencije: Internet je danas važan oblik komunikacije i izvor znanja, te okolina u kojoj se pojavljuju novi oblici suradnje i u kojoj nastaju nove virtualne korisničke zajednice. Cilj kolegija je stjecanje znanja o Internetu i temeljnih iskustava neophodnih za njegovo korištenje.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura
Obvezna:
1.	Porter, David. 'Internet Culture'. Routledge, 1997. 
2.	Petric, Dragan. Internet uzduž i poprijeko. Zagreb : Sysprint, 2002. 
3.	Petric, Draga. Brzi vodič kroz Internet. Zagreb : Sysprint, 2003.
4.	Cooper, Wesley. 'Information Technology and Internet Culture'.  http://www.brandeis.edu/pubs/jove/HTML/V6/iculture.html  (01.03.2005)
5.	Agre, Phil. Building an Internet Culture. http://polaris.gseis.ucla.edu/pagre/internet-culture.html (01.03.2005)
Dodatna:
1.	Cook, William J. 'Theft of Computer Software: A National Security Threat.' FBI Internal Memo: December 1989. <http://eserver.org/cyber/theft.txt>
2.	Dvorak, John C. 'Trust Congress? Not With This Unbelievable Lair of Slop,' in PC Computing. April 1994: p. 88.<http://eserver.org/cyber/slop.txt>
3.	Friedman, Ted. 'Making Sense of Software: The Need for Software Theory, and SimCity as a Place to Start,' in CyberSociety: Computer-Mediated Communication and Community. Ed. Steven G. Jones. Thousand Oaks: Sage, 1995. <http://eserver.org/cyber/friedman/>
4.	Gaffin, Adam. 'Prodigy: Where Is It Going? National Rollout and User Protest Raise Questions About the Future of Online Communications.' Cambridge: Electronic Frontier Foundation, 1992. <http://www.eff.org/pub/Net_culture/Virtual_community/ prodigy_gaffin.article>
5.	Roberts, Bert C. 'Information Highways: Delivering and Shaping The Multimedia World of Tomorrow,' in Vital Speeches of the Day. Volume 60, no. 8 (February 1, 1994): pp. 233-236.
6.	Sterling, Bruce. The Hacker Crackdown: Law and Disorder on the Electronic Frontier. Urbana: Project Gutenberg, 1994. <http://eserver.org/cyber/sterling/crackdwn.txt>
7.	Uncapher, Willard. 'Between Local and Global: Placing the Mediascape in Transnational Cultural Flow' <http://eserver.org/cyber/uncaphr2.txt>

Naziv predmeta:	Leksikografija
Naziv kolegija:	Jednojezična leksikografija 
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje: 		1 semestar (8. semestar)
Status: 	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u 
Oblik nastave: 	2 sata seminara na tjedan
Uvjeti:			Uvod u leksikografiju
Ispit:			seminarski rad

Sadržaj: 
U kolegiju se raspravlja o osobitostima jednojezičnih rječnika, njihovoj makro- i mikrostrukturi i načinu prezentacije različitih podataka s osobitim obzirom na korisnika (dob, opseg rječnika, izbor natuknica, je li rječnik pasivni ili aktivni, opći ili specijalni, namijenjen izvornim ili neizvornim govornicima itd.). Na zadanim se primjerima uvježbava vještina sastavljanja natuknica za različite tipove leksičkih jedinica na osnovi korpusne građe. Pozornost se obraća specifičnostima hrvatskoga jezika u leksikografskom konekstu.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će upoznati specifične stilove leksikografske obrade s obzirom na tip, veličinu, namjenu i orijentaciju rječnika i u određenoj mjeri razviti i vještinu sastavljanja natuknica i formuliranja definicija u jednojezičnom rječniku.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura: 
1.	Atkins, B.T. (1985) Monolingual and bilingual Learners' dictionaries: A comparison, u R. Ilson (ed.).Dictionaries, lexicography and language learning, Pergamon Press
2.	Ooi, Vincent B.Y. (1998). Computer Corpus Lexicography, Edinburgh: Edinburgh University Press.
3.	Sinclair, J. (2003) Reading Concordances - an introduction. Pearson Education
4.	Svensen, B. (1993) Practical Lexicography, Oxford: OUP

Dodatna literatura:
1.	Tafra, B. (1995) Jezikoslovna razdvojba, Zagreb: Matica hrvatska

Naziv predmeta: 	Informacijske tehnologije i aplikacije
Naziv kolegija: 	Jezične baze podataka
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status: 	izborni 
Oblik nastave: 	1p + 1v
Uvjeti:	Baze podataka
Ispit:	student predaje u digitalnom obliku izvedenu jezičnu bazu podataka temeljenu na tiskanom jezičnom resursu te odgovarajuću obrazloženu dokumentaciju u pisanom obliku

Sadržaj:
Studenti se upoznaju s osnovnim pojmovima u području obrade jezičnih resursa. Obrazlažu se strukture podataka kao što su relacijski model podataka te XML jezik za označivanje koje se koriste oblikovanju jezičnih baza podataka. Obrađuju se temeljni pojmovi jezičnih resursa kao što su korpusi, rječničke i leksičke baze podataka, leksičke i semantičke veze kao i semantičke mreže. Uvode se osnovni oblici i načini rada jezičnih alata kao što su pravopisni provjernici te morfološki generatori i analizatori. Nadalje, studente se upoznaje s procesom digitalizacije tiskanih jezičnih resursa te automatske segmentacije i strukturiranja dobivenih podataka. Svaka tematska jedinica završava kolokvijem.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti se trebaju upoznati s oblicima te načelima izrade i korištenja različitih jezičnih baza podataka te na konkretnom primjeru svladati tehnike izrade jezične baze podataka od digitalizacije teksta do formiranja konkretne jezične baze podataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Fellbaum, Christiane. WordNet: An Electronic Lexical Database (Language, Speech, and Communication). Cambridge: Bradford Books, 1998.
2.	Modeli znanja i obrada prirodnog jezika / uredio Miroslav Tuđman. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 2003.
3.	Natural Language Processing, Computational Linguistics and Speech Recognition. New Jersey: Prentice Hall, 2000.
4.	Tadić, Marko. Jezične tehnologije i hrvatski jezik. Zagreb: Ex libris, 2003.

Dopunska literatura:
1.	Briscoe, Ted; Boguraev, Bran. Computational lexicography for natural language processing. New York: Longman Publishing Group, 1989.
2.	Jurafsky, Daniel; Martin, James H. Speech and Language Processing: An Introduction to Natural Language Processing, Computational Linguistics and Speech Recognition. New Jersey: Prentice Hall, 2000.
3.	Text Encoding Initiative. http://www.tei-c.org (12.01.2005.)
4.	Feddema, Helen. Microsoft Access version 2002 inside out. Redmond: Microsoft Press, 2002.

Naziv predmeta: 	Obrada jezika i pisanog teksta
Naziv kolegija: 	Jezični inženjering
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar  
Status: 	obvezan izborni 
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata seminara na tjedan
Uvjeti: 		položen ispit Uvod u obradu prirodnog jezika
Ispit: 			pismeni

Sadržaj: 		
Obrada prirodnog jezika automatska je analiza ljudskog jezika od strane računalnih algoritama. Koristi se za pretvorbu jednog jezičnog oblika u drugi, ali i za parsiranje jezika u strukturirani oblik. Pretvorba jezika uključuje sažimanje, parafraziranje ili prevođenje jezika, dok parsiranje obuhvaća pretvaranje nestrukturiranih podataka u strukturirani oblik. Teme obuhvaćaju: jezični inženjering u kontekstu inteligentnih sustava, razine jezičnog znanja, sustavi temeljeni na riječi (regularni izrazi, pretraživanje informacija na razini riječi, provjera pravopisa, struktura riječi i prikaz rječničkog znanja) te sustavi temeljeni na rečenicama (gramatike, sintaktičke kategorije i automatsko tagiranje, parsiranje rečenica).

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će steći teoretsko i praktično znanje glavnih načela jezičnog inženjeringa, jednog od najvažnijih tipova inteligentnih sustava informacijskog doba. Studenti će moći: a) prepoznati značajke koje razlikuju sustave prirodnog jezika od ostalih inteligentnih sustava; b) pokazati detaljno poznavanje sustava utemeljenih na riječima te sustava temeljenih na rečenicama c) pokazati razumijevanje razlike pristupa utemeljenog na pravilima od statističkog pristupa; d) vrednovati postojeće sustave

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
Obvezna
1.	Ivan A. Sag & Thomas Wasow: Syntactic theory: A formal introduction, Stanford: CSLI 1999.
2.	Marko Tadić. Jezične tehnologije i hrvatski jezik. Exlibris, Zagreb 2003. 

Dopunska
1.	Daniel Jurafsky & James H. Martin. Speech and Language Processing. An Introduction to Natural Language Processing. Computational Linguistics, and Speech Recognition. Prentice Hall, 2000. 
2.	Copestake, Ann. Analysing Sentences, Noel Burton-Roberts, Longman, 1997.
3.	Allen, James. Natural Language Understanding. Redwood, CA: Benjamin, 1995.
4.	Marko Tadić i Božo Bekavac. Preparation of POS tagging of Croatian using CLaRK System. Proceedings of RANLP2003 Conference (Borovets 2003), Bugarska akademija znanosti, str. 455-459
5.	Marko Tadić i Krešimir Šojat. Finding Multiword Term Candidates in Croatian. Proceedings of RANLP2003 Conference (Borovets 2003), Bugarska akademija znanosti, str. 102-107
6.	Evans, Roger; and Gerald Gazdar. DATR: a Language for Lexical Knowledge Representation. Computational Linguistics 22 (2).167-216.
7.	Pinker, Steven. The Language Instinct. London: Penguin, 1994.

Naziv predmeta: 	Kauzalne mreže
Naziv kolegija: 	Kauzalne mreže
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status:  		izborni
Oblik nastave:  	predavanja i vježbe
Uvjeti: 		
Ispit:  			U toku semestra testovi ili na kraju semestra pismeni i usmeni 

Sadržaj:
1.	Graf i vjerojatnost. Funkcija vjerojatnosti više slučajnih varijabli i uvjetna nezavisnost. Svojstva uvjetne nezavisnosti. Uvjetna nezavisnost i graf.
2.	Bayesova mreža. Markovljevi roditelji. Markovljeva kompatibilnost. 
3.	Razdvajanje zavisnosti. Kriteriji d-razdvajanja zavisnosti u grafu. Posljedice razdvajanja.
4.	Kauzalne mreže. Intervencija i kauzalne Bayesove mreže.
5.	Funkcionalni kauzalni modeli. strukturne jednadžbe. Predviđanje, intervencija i  nestvarnost.
6.	Model prednosti. Occamova oštrina. Latentana struktura. Prednost latentne strukture. Minimalnost i conzistentnost.
7.	Inducirana kauzalnost. IC-algoritam. Otkrivanje latentne strukture.
8.	Lokalni uvjeti kauzalnosti. Potencijalna kauzalnost. Prava kauzalnost. prava kauzalnost s vremenskim informacijama. 
9.	Intervencija i posljedica. intervencija kao varijabla. Izračunavanje utjecaja intervencije. 
10.	Račun intervencija. Pravilo mjerenja. Pravilo zamjene. Pravilo aktivnosti.

Cilj – opće i specifične kompetencije: U kolegiju se modelira kauzalna zavisnost korištenjem grafova i vjerojatnostima. Na početku se opisuje pojam Bayesove i kauzalne mreže. Zatim se modelira kauzalnost i rješavaju opisani modeli.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	J. Pearl, Cauzality – Models, Reasoning and Inference, Cambridge University Press 2001 

Naziv predmeta: 	Klasifikacijski sustavi 
Naziv kolegija: 	Klasifikacijski sustavi
ECTS bodovi: 	6
Jezik:  	hrvatski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan izborni
Oblik: 	2 sata predavanja i 2 sata vježbi 
Uvjeti:  
Ispit: 	usmeni i pismeni 

Način provjere znanja: kolokvirane vježbe, seminarski rad i položen ispit.

Način izvođenja nastave i usvajanja znanja: predavanja, seminari, praktični rad, OMEGA (e-learning)

Sadržaj: 
Predavanja: Što je prikaz znanja, principi i pomagala za organizaciju informacija i znanja. Terminologija, taksonomije, kategorizacija, klasifikacija. Sadržajna obrada građe, osnovni pojmovi i oblici. Klasifikacijski sustavi, temeljni pojmovi, teorijska načela, analiza, usporedba i primjena različitih klasifikacijskih sustava (Klasifikacija kongresne knjižnice, Blisova klasifikacija, Klasifikacija s dvotočkom, Deweyeva decimalna kalsifikacija, Univerzalna decimalna klasifikacija). Klasifikacija u elektroničkom okruženju – javno dostupni mrežni katalozi, Internet i automatska klasifkacija. Mogućnosti i svrha klasifikacije u pretraživanju. Uporaba klasifikacije u prezentaciji i organizaciji digitalnih zbirki.
Vježbe: Praktično usvajanje načela klasifikacije općenito. Principi i korištenje Univerzalne decimalne klasifikacije. Makro i mikro struktura UDK – glavne i specijalne tablice, opće pomoćne tablice, pravila redanja. Klasificiranje građe, tiskane i elektroničke. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Teorijski i praktično upoznati studente s načelima klasifikacije i karakteristikama pojedinih klasifikacijskih sustava. Naučiti ih vrednovati klasifikacijski sustav s aspekta zbirke i koristiti klasifikacije u pretraživanju i organizaciji znanja na Interentu.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	McIlwaine, I.C. Univerzalna decimalna klasifikacija : upute za uporabu / prevela J. Leščić Lokve : Benja ; Zagreb: Nacionalna i sveučilišna knjižnica ; Osijek : Filozofski fakultet, 2004. 
2.	Marcella, R.; Newton, R. A new manual of classification. London : Gower, 1995.
3.	Odabrana poglavlja iz organizacije znanja / urednica Jadranka Lasić-Lazić. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 2004.
4.	Slavić, A. Semantički Web, sustavi za organizaciju znanja i mrežni standardi. // Informacijske znanosti u procesu promjena / urednica Jadranka Lasić-Lazić. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 2005.
5.	Svenonius, E. The intellectual foundation of information organization. Cambridge, Ma; London: The MIT Press, 2000.

Naziv kolegija: 	Knjiga i čitanje
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti:
Ispit: 			usmeni i seminarski rad

Oblici provođenja nastave: Predavanja, seminari

Sadržaj: 
Postindustrijsko društvo – informacijsko društvo, društvena uloga informacijsko-komunikacijske tehnologije.
Usmena komunikacija, pismena komunikacija, online komunikacija. Pojam pismenosti. Pismenost u informacijskom društvu. Pojam čitanja, povijest čitanja i struktura čitatelja. Budućnost čitanja u informacijskom društvu – papirna knjiga vs. elektronička knjiga. Online globalno selo.
Knjiga kao roba na tržištu. Knjiga kao predmet, funkcionalna knjiga i literarna knjiga. Bibliofilija i bibliomanija.
Pojam cenzure. Povijest cenzure. Nadzor nad radom tiskara, nakladnika i knjižara. Uništavanje knjiga

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student će nakon odslušanih predavanja i rada u seminaru razumijeti povijesni razvoj svih oblika ljudske komunikacije, povijest knjige i utjecaj društvenog konteksta na fenomen knjige i čitanja.Student će biti osposobljen za razumijevanje razlike pismenosti nekada i danas, važnosti čitanja i kritički pratiti i analizirati tenedencije u društvu koje imaju utjecaj na knjigu i čitanje

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Levinson, P. Digitalni McLuhan. Zagreb : Izvori, 2001.
2.	MacLuhan, M. Gutenbergova galaksija. Beograd : Nolit, 1973.
3.	Manguel, A. Povijest čitanja. Zagreb : Prometej, 2001.
4.	Stipčević, A. Sudbina knjige. Lokve : “Benja”, 2000.

Literatura izborna:
1.	Coetzee, J. M. Giving offense : essays on censorship. Chicago ; London TheUniversity of Chicago Press, 1996.
2.	Escarpit, R. Revolucija knjige. Zagreb : Prosvjeta, 1972.
3.	Grbelja, J. Cenzura u hrvatskom novinstvu : 1945.-1990. Zagreb : Jurčić, 1998.
4.	Knjiga kao simbol. // Europska književnost i latinsko srednjovjekovlje / Ernst Robert Curtius. Zagreb : Naprijed, 1998. Str. 322-376. 
5.	Sabolović-Krajina, D. Čitalački interesi tinejđera. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske. 36 (1993), str. 59-66.
6.	Stipčević, A. Cenzura kao ograničavajući faktor u širenju informacija. // Informacijske znanosti i znanje / uredili Slavko Tkalac, Miroslav Tuđman. Zagreb : Filozofski fakultet, Zavod za informacijske studije Odsjeka za informacijske znasnosti, 1993. Str. 131-138.
7.	Stipčević, A. Cenzura u knjižnicama. Zagreb : Filozofski fakultet, Zavod za informacijske studije Odsjeka za informacijske znasnosti, 1992.
8.	Stipčević, A. Obavezni primjerak između kulture i cenzure. // Knjižničarstvo : glasnik Društva knjižničara Slavonije i Baranje. 1(1997), str. 9-16.
9.	Turčinec, Z. Cenzura u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske. 43 (2000), str. 79-90.

Naziv kolegija: 	Knjižnice za djecu i mladež
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata vježbi
Uvjeti: 
Ispit: 			usmeni, seminarski rad

Sadržaj:
Povijesni razvoj, uloga dječje knjižnice, korisnici, prava djeteta, konvencija o pravima, organizacija dječje knjižnice u okviru narodne knjižnice,dječji odjel ili dječja knjižnica kao zasebna jedinica u sastavu narodne, samostalne dječje knjižnice, mješoviti odjeli, uključenost dječjeg knjižničara u planiranje, evaluaciju i budžet  cijele knjižnice, u obrazovanje osoblja, smještaj i prostor, promotivne aktivnosti, pedagoško-animatorski rad, tehnologija. kompetencije dječjih knjižničara. Građa zbirke i mediji. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studenta s razvojem i ulogom knjižnica za djecu i mladež. Osposobiti ih za rad u dječjim knjižnicama.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Cufaude, J. -Cultivating New Leadership, Association management, January 2000
2.	Dječje knjižnice U Hrvatskoj (HKD- Komisija za dječje knjižnice analiza stanja i perspektive)
3.	Koren, Maria. Pravo djece na informaciju : vezanost ljudskih prava s knjižničnim uslugama = implications of human rights for library services // Slobodan pristup informacijama u službi kulturnog razvitka : zbornik radova / uredile Alemka Belan-Simić i Aleksandra Horvat. - Str. 121-140. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2002.
4.	Koren, Marian. Tell me! : the right of the child to information / Marian Koren. Den Haag : NBLC Uitgeverij , 1996

Naziv kolegija: 	Knjižnični informacijski sustavi
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			1 sat predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 
Ispit: 			pismeni

Sadržaj: 
Sastavnice informacijskih sustava; primjeri hrvatskih i stranih sustava: CROLIST, ZAKI, Metel; CDS-ISIS, Aleph, kriteriji za prosudbu: oprema, cijena, primjerenost, održivost, skalabilnost, modularnost, prijaznost sučelja, dizajn, interoperabilnost.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Stjecanje sposobnosti uspoređivanja, procjenjivanja i vrednovanja pojedinih informacijskih sustava koji se primjenjuju u knjižnicama.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Brophy, Peter. The library in the twenty-first century : new services for the information age.London : Library association Publishing, 2001.
2.	Borgman, Christine L. Od Gutenbergova izuma do globalnog informacijskog povezivanja: pristup informacijama u umreženom svijetu. Lokve ; Zadar : "Benja", 2002.
3.	Interni dokumenti za promidžbu pojedinih sustava

Naziv kolegija: 	Knjižnična statistika
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni i obvezni
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		
Ispit: 			pismeni

Sadržaj: 
Osnove poznavanja statistike. Prikupljanje kvantitativnih podataka. Biranje uzorka. Slučajan uzorak. Strukturirana i nestrukturirana pitanja. Izrada upitnika za prikupljanje podataka putem elektroničke pošte. Primjeri. Standardi za knjižničnu statistiku. Definicije naziva. Problemi normizacije (UNESCO, IFLA, ISO). Knjižnična statistika u EU. Indikatori za evaluaciju izvedbe.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Omogućiti studentima da stečena osnovna znanja iz statistike primijene na rad knjižnica i drugih informacijskih središta. Stjecanje znanja o međunarodnim standardima za knjižničnu statistiku.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Ambrožič, M. Mednarodno statistično spremljanje delovanja knjižnic. //Knjižničarske novice 3, 4 (1993), str. 6-8.
2.	Moore, N. How to do research. 3rd ed. London : LA, 2000.
3.	Petz, B. Osnove statistike za nematematičare. 3. dopunjeno izd. Jastrebarsko : “Slap”, 1997.
4.	Stephen, P. Simple statistics for library and information professionals. 2nd ed. London : LA Publishing, 1997.
5.	Sumsion, J. ISO 2789 : what’s new in and around the revision?// Performance measurement and metrics 3,1(2002), str. 10-19

Naziv kolegija: 	Knjižnično upravljanje
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan i izborni
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:
Ispit: 			pismeni i seminarski rad

Sadržaj: 
Uvod u menadžment (definicije menadžmenta i menadžera, uloga menadžera), Razvoj menadžmenta (ideje/teorije), Osobitosti menadžmenta (znanja i vještine menadžera, osobine menadžera, razine menadžmenta), Funkcije menadžmenta, sustavi menadžmenta (osnovne funkcije menadžmenta, karakteristike sustava menadžmenta), Donošenje odluka (vrste odluka, faktori koji utječu na odlučivanje, etika, međuljudski odnosi), Delegiranje (svrha, ključni pojmovi delegiranja, ovlasti i odgovornosti, problemi i zapreke, centralizacija, decentralizacija, komuniciranje), Upravljanje potencijalima (ljudski potencijali, financijski potencijali itd.), Marketing (marketinške aktivnosti, odnosi s javnošću), Vođenje i motivacija (vođenje, stil, motivacija i ponašanje, motivacijske teorije), Promjene (uvođenje i upravljanje promjenama, otpor promjenama). 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Cilj kolegija je upoznavanje studenata s osnovnim konceptima menadžmenta i menadžerskim vještinama.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Bennet, Roger. Management. Zagreb : Informator : Potecon, 1994.
2.	Evans, G. Edward; Ward, Patricia Layzell; Rugaas, Bendik. Management basics for information professionals. New York; London: Neal-Schuman Publishers, 2000.
3.	Kotler, Philip Upravljanje marketingom : analiza, planiranje, primjena i kontrola. Zagreb : Mate, 2001. 
4.	Marušić, Sveto. Upravljanje i razvoj ljudskih potencijala. Zagreb : Ekonomski institut, 1995.
5.	Ozretić-Došen, Đ. Osnove marketinga usluga. Zagreb : Mikrorad, 2002.
6.	Pugh, L. Change management in information services. Aldershot, Hants. : Gower, 2000.
7.	Sikavica, Pere; Bahtijarević-Šiber, Fikreta. Menadžment : teorija menadžmenta i veliko empirijsko istraživanje u Hrvatskoj. Zagreb : Masmedia, 2004.
8.	Weihrich, Heinz; Koontz, Harold. Menedžment. Zagreb : Mate, 1994. 

Naziv predmeta: 	Kombinatorika i grafovi
Naziv kolegija: 	Kombinatorika i grafovi
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status:  		obavezni
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		
Ispit:  			U toku semestra tri testa ili na kraju semestra pismeni i usmeni ispit.

Sadržaj:
1.	Multiskup i relacija. Skup i multiskup. Funkcija i realacija. Relacija ekvivalencije i parcijalnog uređaja.
2.	Matematička indukcija i rekurzija. Prirodni brojevi i matematička indukcija. Niz i rekurzija.
3.	Dirichleteov princip. Jaka forma Dirichleteovog principa. Opći Dirichleteov princip. Uvod u Ramseyevu teoriju.
4.	Pravila prebrojavanja. Pravilo jednakosti, prvilo zbroja i pravilo množenja.
5.	Permutacije. Simetrična grupa. Ciklus i standardni ciklički zapis.
6.	Kombinacije. Kombinacije skupa i multiskupa. Rastav i slabi rastav broja.
7.	Particije broja i skupa. Particije broja i skupa. Stirlingovi brojevi I i I I vrste.
8.	Graf i matrice grafa. Graf, podgraf i nadgraf. Matrica incidencije i susjedstva grafa. Stupanj vrha, minimalni i maksimalni stupanj grafa.
9.	Šetnja, staza, put i ciklus. Šetnja, duljina šetnje i zatvorena šetnja. Staza, put i ciklus. Povezanost.
10.	Stablo. Ciklički rastav. Karakterizacija stabla.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
U kolegiju su teme iz kombinatorike i teorije grafova. Na početku se uvode pojamovi multiskupa, relacije i matematičke indukcije. U kombinatorici su teme prebrojavanja skupova, multiskupova i funkcija. Iz teorije grafova su opisani osnovni pojmovi grafa i stabla.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	D. Veljan, Kombinatorna i diskretna matematika, Algoritam, Zagreb 2001.

Naziv predmeta:	Leksikografija
Naziv kolegija:	Konceptualna leksikografija (Izrada tezaurusa)
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje:		1 semestar 
Status:	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:	2 sata seminara na tjedan
Uvjeti:			Uvod u leksikografiju 
Ispit:			seminarski rad

Sadržaj: 
U seminaru se objašnjava razlika između konceptualno/tematski i abecedno ustrojenih leksikografskih priručnika. Prezentiraju se teorijska načela sastavljanja tezaurusa (pojmovnika) i ilustriraju na  konkretnim primjerima. Objašnjava se tipologija pojmovno organiziranih rječnika (klasični tezaurusi; suvremeni tezaurusi u bibliotekarstvu i dokumentalistici; rječnici sinonima; semantičke mreže na internetu itd.). Teorijska se znanja primjenjuju u individulanim studentskim projektima izrade vlastitih tezaurusa različitih pojmovnih sklopova.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će upoznati razne tipove pojmovno organiziranih leksikografskih priručnika i načela njihove izrade. Samostalno će izraditi mikrouzorak vlastitoga tezaurusa na građi izabranoga konceptualnoga/semantičkoga polja. U tu će svrhu primijeniti postojeće (ili vlastite) računalne programe za izradu jednojezičnih i višejezičnih pojmovnika.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura:
1.	Aitchison, J., A. Gilchrist, D. Bawden (2000) Thesaurus Construction and Use; a Practical Manual, London: Aslib IMI
2.	ISO 2788:1986. Documentation. Guidelines for the establishment and development of monolingual thesauri.
3.	ISO 5964:1985. Documentation. Guidelines for the establishment and development of multilingual thesauri
4.	Nikolić-Hoyt, A., (2004) Konceptualna leksikografija, Zagreb: Hrvatska sveučilična naklada

Naziv predmeta:	Leksikografija
Naziv kolegija:	Korpusna leksikografija
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje:		1 semestar (7. semestar)
Status:	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:	Seminar (0+2)
Uvjeti:			Uvod u leksikografiju
Ispit:			pismeni

Sadržaj: 
Kolegij objašnjava predmet i načela korpusne leksikografije. Upozorava se na razlike između tradicionalne i korpusno oslonjene leksikografije (služeći se rječnicima izrađenima na osnovi korpusa). Daje se pregled korpusa i njihove uporabe kroz povijest i objašnjavaju suvremene procedure gradnje korpusa za konkretne namjene te prednosti (i nedostatci) leksikografskoga rada sa “živom“ jezičnom građom. Obrađuju se i internetski leksički i leksikografski resursi. Tumače se strategije iskorištavanja korpusa za izradu rječnika i interpretacije podataka što ih korpus omogućuje. Metode korpusne leksikografije ilustriraju se na konkretnim korpusima hrvatskoga i drugih jezika. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će analizom i usporedbom postojećih rječnika upoznati prednosti korpusne leksikografije, a u radu na elektronički dostupnim korpusima naučit će koristiti konkordancije i druge izvore za izradu jednojezičnih i dvojezičnih rječničkih natuknica.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura:
1.	Atkins, B. T. S. (1994) A corpus-based dictionary. In: Oxford-Hachette French Dictionary (Introductory section). Oxford: Oxford University Press. xix - xxxii.
2.	Bratanić, M. (1992) Korpusna lingvistika ili sretan susret, Radovi Zavoda za slavensku filologiju, vol. 27, Zagreb, 1992, str. 145-159.
3.	Bratanić, M. (1998) Korpusna lingvistika na kraju 20. stoljeća i implikacije za suvremenu hrvatsku leksikografiju, Filologija, 30-31, Zagreb 1998 , 171-177.
4.	Bratanić, M. (1997) Od intuicije do opservacije i nazad (Višejezična leksikografija i paralelni korpusi), Suvremena lingvistika br. 43-44, Zagreb 1997, 	str 1-12.
5.	Clear, J. (1994) I can't see the sense in a large corpus Keifer, K., Kiss, G. & Pajzs, J. Papers in Conceptual Lexicography Complex '94, Research Institute for linguistics Hungarian academy of science
6.	Ooi, Vincent B.Y. (1998). Computer Corpus Lexicography, Edinburgh: Edinburgh University Press.
7.	Pearson, J. (2002) Working with Specialized Language. A practical guide to using corpora. London/New York: Routledge.

Dodatna literatura:
1.	Altenberg, Bengt (ed.) (2002) Lexis in contrast. Corpus-based approaches. Amsterdam
2.	Branimir B. and T. Briscoe (1989) Computational Lexicography for Natural Language Processing. London: Longman.
3.	Fillmore, C .J. and Atkins, B. T  S. (1994) Starting where the dictionaries stop; the challenge of corpus lexicography. U Atkins and Zampolli, eds., Computational Approaches to the Lexicon, 350-393
4.	Garside, R., G. Leech and A. McEnery, eds. (1997) Corpus Annotation: Linguistic Information from Computer Text Corpora. London: Longman
5.	MacEnery, T.& Wilson, A. (1996) Corpus linguistics. Edinburgh 1996.
6.	Mair, C. (ed.). Corpus linguistics and linguistic theory. Amsterdam 2000.
7.	Sinclair, J (1991) Corpus, Concordance, Collocation. OUP, Oxford
8.	Sinclair, J. (2004) Trust the Text: Language, Corpus and Discourse. London: Routledge.
9.	Tadić. M. (2003) Jezične tehnologije i hrvatski jezik, Zagreb: Ex libris

Naziv predmeta: 	Menadžment znanja
Naziv kolegija: 	Kriptologija 
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 	izborni
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Ispit: 
Predavanja i seminar održavaju se zajedno. Na kraju semestra studenti pristupaju pismenoj provjeri znanja koja je uvjet za potpis, te polažu usmeni ispit.

Sadržaj: 
Uvod. Osnovni pojmovi kriptologije. Kratka povijest kritopisnih sustava. Sustavi uznakovljavanja (kodovi) i zakrivanja (šifre). Klasični načini zakrivanja. Zamjenski (supstitucijski) kritopisni sustavi, zakrivanje i raskrivanje. Premještajni (transpozicijski) kritopisni sustavi, metoda punih i nepotpunih pravokutnika, zakrivanje i raskrivanje. Složeni (kombinirani) kritopisni sustavi. Kritopisni sustavi s višestrukim slovoredima (polialfabetski), Vigenreov (kvadratni) kritopisni sustav. Višeslovni sustavi, Playfairov dvoslovni kritopisni sustav. Kriptoanaliza. Probijanje zamjenskih, premještajnih i polialfabetskih kritopisnih sustava: metode pretkazivanja, čestotnosti (frekvencije) i iscrpljivanja (brute force attack). Iskorištavanje slabosti sustava. Ocjena učinkovitosti pristupa. Primjena kriptologije u informatici. Dvojčani kritopisni sustavi, zakrivanje linearnim pomačnicima. Prerušavanje podataka pri pohrani, prijenosu, obradi i priopćavanju radi suzbijanja neovlaštenoga dostupa i preinačivanja. Zaštita datoteka. Nalaženje pogrešaka i raskrinkavanje zloupotrebe.
Suvremeni pristup zakrivanju. Ponovna primjena ključa. Složeno i ponovljeno preobličivanje. Primjerena sigurnost. Upoznavanje s posto-jećim kompjuterskim programima za zakrivanje podataka. Standard za zakrivanje podataka – DES (Data Encryption Standard). Tajnost i javnost kritopisnoga algoritma. Kritopisni sustavi s javnim ključem. Neobratljivi postupci: rastavljanje na množitelje i račun ostataka. Digitalni potpis kao način ovjere porijekla  i sadržaja poruke. PGP – suvremeni program za zakrivanje i ovjeru podataka koji se šalju putem Interneta.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Cilj je ovoga predmeta upoznavanje studenata s potrebom i načinima zakrivanja (kriptiranja) podataka, te s postojećim računalnim programima za zakrivanje podataka i ovjeru elektronskih poruka. Studenti će znati samostalno procijeniti potrebu i primijeniti načine zakrivanja podataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
Obvezna literatura:
1. BUCHMAN, Johannes: INTRODUCTION TO CRYPTOGRAPHY, Springer Verlag, New 
York, 2000.
2. MAO, Wenbo: MODERN CRYPTOGRAPHY: THEORY AND PRACTICE, Prentice Hall, 2003.
3. MENEZES, Alfred J.; van OORSCHOT, Paul C. & VANSTONE, Scott A.: HANDBOOK OF APPLIED CRYPTOGRAPHY, CRC PRESS, Boca Raton, 2001.

Dopunska literatura:
1. Beckett, Brian: Introduction to Cryptology, Blackwell Scientific Publication, Oxford, 1988.
2. Salomaa, Arto: Public-Key Cryptography, Springer-Verlag, Berlin, 1990.
3. Schneier, Bruce: E-mail Security: How to Keep Your Electronic Messages Private, John Wiley & Sons, New York, 1995.

Naziv predmeta: 	Kultura i identitet
ECTS bodovi: 	4
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: 

Sadržaj: Iz programskog paketa Filozofskog fakulteta. Predmet je u studiju antropologije.

Naziv predmeta: 	Kulturni turizam
Naziv kolegija: 	Kulturni turizam
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezni izborni 
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	
Ispit: 	seminarski rad

Sadržaj: 
Pojam turizma; Pojam kulturnog turizma; Povijest turizma; Oblici turizama- osnovni vidovi kulturnog turizma; Kulturno-turistički proizvodi; Pojam  kulturno-turističkog  tržišta; Kulturni turisti: zahtjevi turističke potražnje,  identifikacija kulturno turističkih potencijala; Razvoj i klasifikacija turističkih  atrakcija; Pojam, sadržaj, identitet i razvoj kulturno-turističke destinacije; Prezentacija baštine  u kulturnom turizmu; Interpretacija baštine u kulturnom turizmu; Zajednica i kulturni turizam – kvaliteta interakcija u turizmu, kulturne razlike u turizmu; Turizam i prostor; Pojam održivosti u turizmu – zaštita baštine u kulturnom turizmu; Rizici upotrebe baštine u turizmu; Konkurentnost kulturnog turizma; Turistička politika i organizacija; Razvojni pravci turizma; Partnerstvo sektora; Mreže institucija; Međunarodni pravni okviri razvoj kulturnog turizma. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Spoznati osnovne odnose između gospodarske djelatnosti turizma i muzeologije; razumjeti osnovne pojmove kulturnog turizma; na povijesnoj razini upoznati se s razvojem kulturnog turizma u svijetu i u Hrvatskoj; na praktičnoj razini upoznati se s postojećim kulturno-turističkim atrakcijama, organizacijama i institucijama koje se bave razvojem kulturnog turizma.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	McKercher, B. Du Cros Hilary. Cultural tourism. Claredon Press, Oxford, 2002. 
2.	Strategija za razvoj kulturnog turizma RH, Institut za turizam Zagreb, 2003.

Preporučena:
1.	Diekman, Anya. Zaštita graditeljske baštine nasuprot turizmu: Belgijsko istraživanje.TURIZAM, 2002., str. 267.-284.
2.	Pasakova, M. Životni ciklus destinacije povijesnog grada. TURIZAM,  2002, str. 251.-266.

Naziv predmeta:	Leksikografija
Naziv kolegija:	Leksikografija
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje:		1 semestar (9. semestar)
Status:	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:	predavanje/seminar (1+1)
Uvjeti:			Uvod u leksikografiiju
Ispit:			pismeni

Sadržaj: 
Kolegij Leksikografija, napredan je kolegij i bavi se posebnim leksikografskim temama s obzirom na različite aspekte izrade rječnika, njihovu namjenu i korisničke potrebe te primjenu  računalnih metoda u leksikografiji. Razrađuje se razlika između općih jednojezičnih i dvojezičnih rječnika; rječnika za prevođenje na materinski jezik u opreci prema onima za proizvodnju na stranom jeziku. Analiziraju se različiti aspekti rječničke makrostrukture i mikrostrukture  i oprimjeruju sastavljanjem natuknica za različite tipove rječnika. Skreće se pozornost na: specifičnosti leksikografske obrade različitih jezika (bilježenje izgovora, akcentuacija, obrada morfologije, sintaktičke informacije itd.) s osobitim obzirom na hrvatski; analizu značenja i različite tipove definicija; jezik definicija. Raspravlja se i o načelnoj opreci između ‘jezičnoga’ i ‘izvanjezičnoga’ (tj. enciklopedijskoga) i njezinoj održivosti u leksikografiji, kulturno specifičnim značenjima te o leksikografskom metajeziku.
Put nastajanja rječnika i organizacija leksikografskoga projekta prati se od prve zamisli do konačnoga prozivoda.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će steći cjelovit uvid u sve faze odvijanja leksikografskoga procesa. Ovladat će teorijskim i praktičnim znanjima koja će ih osposobiti da surađuju na konkretnim leksikografskim projektima.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura:
1.	Béjoint, H. (2000) Modern Lexicography (An Introduction), Oxford: OUP
2.	Landau, S. (2001) Dictionaries, The Art and Craft of Lexicography, 2nd ed.,Cambridge: CUP 
3.	Hartmann, R. R. K. (2003) Lexicography, Critical Concepts, London: Routledge (izbor)
4.	Starkenburg, P. van (2003) A Practical guide to Lexicography, Amsterdam/Philadelphia John Benjamins (izbor)
5.	Tafra, B. (1995) Jezikoslovna razdvojba, Zagreb: Matica hrvatska (izbor)

Dodatna literatura:
1.	Bratanić, M. (1989) Rječnik i kultura, Zagreb, Filozofski fakultet
2.	Hausemann, F.J., O.Reichmann, H.E.Wiegand & L.Zgusta (eds.) (1989-91), Dictionaries, An International Encylopedia of Lexicography, Vol. I-III, Berlin/New York: Walter de Gruyter
3.	International Journal of Lexicography 
4.	Lučić, R.,ed.(2002) Lexical Norm and national Language (Lexicography and Lanugae Policy in South-Slavic lanugages after 1989), Munchen: Verlag Otto Sagner
5.	Tafra, B.. Povijesna načela normiranja leksika, RIHJJ 23-24, 1997-1998, 325-343.
6.	Zgusta, L. (1971) Manual of Lexicography, The Hague: Mouton

Naziv predmeta: 	Logičko programiranje
Naziv kolegija: 	Logičko programiranje
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obavezni
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			Ispit je pismeni i usmeni

Sadržaj:
Osnove logičkog programiranja u računu predikata: Predikatni račun kao jezik, sintaksa, klauzule (ciljna, programska , Hornova), rečenice (jednostavne i složne, pretvorba složenih rečenica u jednostavne). Supstitucija. Unifikacija. Hornova i standardna forma. Rezolucija. Primjena pravila rezolucije na račun sudova i na račun predikata. 2. Prolog i logika predikata: Specifičnost Prologa u odnosu na račun predikata. Pravilo rezolucije u Prolog sustavu. 3. Prolog: Sintaksa i semantika. Baza podataka. Izračunavanje odgovora. Rekurzija. Strukture podataka. Binarno stablo i osnovne operacije s binarnim stablom. Vraćanje i rez. Standardni i sistemski predikati. Rukovanje s datotekama. Ulazno-izlazni predikati. 
Na vježbama se obrađuju primjeri koji prate predavanja.
 
Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student treba upoznati teoriju i tehnike logičkog programiranja. Praktični rad omogućit će studentu da ovlada tehnikama logičkog programiranja, a u tu svrhu koristit će se programski jezik Prolog.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Farrell, Joyce. Programming Logic and Design: Introductory, 2004.
2.	Spencer-Smith, R.: Logic and Prolog, Harvester Wheatsheaf, 1991.
3.	Radovan, M.: Programiranje u prologu, Informator, Zagreb, 1987.

Dopunska literatura:
1.	Čubrilo, M.: Matematička logika za ekspertne sisteme, Informator, Zagreb, 1989.
2.	Mendelson, Eliot. Introduction to Mathematical Logic, Fourth Edition, 1997.

Naziv predmeta: 	Logika za informatičare
Naziv kolegija: 	Logika za informatičare
ECTS-bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		2 semestar
Status: 		obavezan za jednopredmetni studij
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			Ispit je pismeni i usmeni

Sadržaj:
Logika sudova. Pojam suda. Operacije sa sudovima. Jednostavni i složeni sudovi. Hipoteze i posljedice. Pravila zaključivanja za račun sudova. Pravilo supstitucije, pravilo modus ponens, pravilo rezolucije. Booleova algebra. reprezentacija Booleove algebre: Algebra skupova, Algebra sudova. Minimizacija logičkih izraza. Logičke funkcije. Elektronički logički sklopovi s prekidačem. Normalne forme. Identički istinite formule računa sudova. Formalni izvod identički istinitih formula računa sudova. Logika predikata. Preslikavanja i operacije. Term i operacije terma. Relacije i operacije s njima. Formule kvantifikatorskog računa prvog reda. Transformacije formula kvantifikatorskog računa prvog reda. Normalne forme. Hipoteze i posljedice. Definicije. Formalni sustavi. Aksiomi i posljedice. Dedukcija. Glavna interpretacija. Potpunost, neproturječnost, odlučivost. Osnovni pojmovi teorije modela. Egzistencija modela i neproturječnost. Godelov teorem. Skolem-Lowenheimov teorem. Godelovi brojevi. Neodlučivost formalne teorije brojeva i kvantifikatorskog računa prvog reda. 
Na vježbama se obrađuju primjeri koji prate predavanja.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student se mora upoznati s osnovnim elementima matematičke logike, koja mu je neophodna za razumijevanje građe iz drugih kolegija na studiju.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Copi, I. M.; Cohen C. Introduction to Logic, 12th Edition, 2004.
2.	Mendelson, Eliot. Introduction to Mathematical Logic, Fourth Edition, 1997.

Dodatna literatura:
1.	Barwise, J. Etchemendy, J.: The Language of First-Order Logic, CSLI Pub., Stanford California, 1993.

Naziv predmeta:	Marketing baštine
Naziv kolegija: 	Marketing baštine 
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti:	položen ispit iz kolegija Baština i razvoj
Ispit: 	pismeni

Sadržaj: 
Uvodno predavanje; Priroda suvremenosti; Priroda baštine (vrijeme, povijest); Korisnici; Umijeće komuniciranja baštine (sredstva, načini, partneri); Baštinski proizvod; Kvaliteta proizvoda; Vrsnoća u baštinskoj struci; Prijatelji baštine; Utjecaj marketinga na instituciju; Tehnike marketinga; Marketinški plan; Marketinška mješavina; Evaluacija; SWOT analiza; Istraživanje tržišta-korisnika; Tehnike i metode marketinga; Stručnjak za marketing; Planiranje i programiranje baštinskih institucija; Baština u marketingu mjesta i markiranju; Baština u stvaranju destinacija; Definicije marketinga.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Omogućiti studentima da razumiju osnove upravljačke tehnike marketinga bez uobičajenih mistifikacija; osposobiti studente za osnovnu metodologiju marketinga; omogućiti da se lako snađu u dodatnoj literaturi; pokazati osnovne principe koji vladaju u formiranju proizvoda i u odnosu prema korisnicima.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Šola, Tomislav. Marketing u muzejima, ili o vrlini i kako je obznaniti. Zagreb: Hrvatsko muzejsko društvo, 2001.
2.	Lord, Barry; Lord, Gail Dexter. The Manual of Museum Planning. Altamira Press, 2000.
3.	Runyard, Sue. The Museum Marketing Handbook. London.HMSO. 1994. 
4.	French, Ylva. The Handbook of Public Relations. Milton Keyness. The Museum Development Company. 1991. 

Preporučena:
1.	Morgan, Nigel; Prichard, Annette; Pride, Roger. Destination Branding. Oxford. Butterworth and Heinemann. 2002. 
2.	Barsamiam, David; Chomsky, Noam. Propaganda i javno mišljenje. Zagreb. Tridvajedan. 2001.
3.	Beigberder, Felix. 129,90kn. Zagreb. OceanMore. 2003. 

Naziv predmeta: 	Matematika
Naziv kolegija: 	Matematika
ECTS-bodovi: 	5
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status:  		obavezni za jednopredmetni studij
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit:  			U toku semestra tri testa ili na kraju semestra pismeni i usmeni ispit.

Sadržaj:
1.	Realni brojevi. Prirodni, racionalni i iracionalni brojevi. Princip matematičke indukcije.
2.	Funkcije. Domena i kodomana. Inakcija, surjekcija i bijekcija. Jedinčna funkcija. Inverzna funkcija.
3.	Elementarne funkcije. Polinomi. Racionalne funkcije. Potencije. Eksponencijalne i logaritamske funkcije.
4.	Granična vrijednost. Niz i konvergencija niza. Granična vrijednost funkcije. neprekidnost.
5.	Derivacija i tok funkcije. Derivacija kao brzina i koeficijent smjera tangente. Tabela derivacija elementarnih funkcija. Pravila deriviranja. Tehnika deriviranja.
6.	Neodređeni integral. Primitivna funkcija. Tabela neodređenih integrala elementarnih funkcija. Tehnika integriranja.
7.	Određeni integral i površina. Riemannov integral. Newton-Leibnizova formula. Određivanje površine između funkcija i krivulja.
8.	Vektorski prostor. Vektori. Linearna nezavisnost i zavisnost. Baza vektorskog prostora.
9.	Linearni operator i matrica. Svojstva linearnog operatora. Matrica kao zapis linearnog operatora. Rang matrice. Reducirani oblik matrice. Jedinična matrica. Inverzna matrica.
10.	Sustav linearnih jednadžbi. Matrični zapis sustava linearnih jednadžbi. Egzistencija i jedinstvenost rješenja. Gauss- Jordanov postupak rješavanja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će odslušavši predavanja i položivši ispit razumjeti dijelove matematičke analize i vektorskih prostora, pojam realnog broja i funkcija. Uvođenjem granične vrijednosti obrađuju se derivacije i integrali. U temama iz vektorskih prostora opisani su vektori, matrice i postupci rješavanja sustava linearnih jednadžbi.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	P. Javor, Uvod u matematičku analizu, Školska knjiga, Zagreb 1995.
2.	P. R. Halmos, Finite-Dimensional Vector Spaces, Springer-Verlag, New York-Heidelberg-Berlin 1974.

Naziv kolegija: 	Medijska kultura
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski, njemački
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: 			usmeni ispit i seminarski rad

Sadržaj: 
Tradicionalni i novi mediji, kulturna industrija, kulturni obrasci, masovna komunikacija, moć medija, aktualni trendovi i njihov utjecaj na rad s medijima, nova zanimanja u europskom medijskom okruženju

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Stjecanje znanja o nastanku, razvoju i  naravi  medija, poznavanje medijske kulture, poznavanje uloge sudionika u medijskom procesu, stjecanje sposobnosti vrednovanja medijskih proizvoda, izgrađivanje vlastitog stava i kritičkog  mišljenja u studenata.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Castells, M. Informacijsko doba: ekonomija, društvo, kultura. Zagreb: Golden marketing, 2000-2003. Sv. 1 : Uspon umreženog društva. 2000. Sv. 2 : Moć identiteta. 2002. Sv. 3 : Kraj tisućljeća. 2003.
2.	Inglis, F. Teorija medija. Zagreb: Barbat i AGM, 1997.
3.	Levinson, P. Digitalni McLuhan: vodič za novo doba. Zagreb: Izvori, 2001.
4.	McLuhan, M. The Gutenberg galaxy: the making of typographic man. [Reprinted]. Toronto: University of Toronto Press , 2000.
5.	McLuhan, M.; Fiore, Q. The medium is the massage: an inventory of effects. Corte Madera : Ginko Press, 2001.

Literatura izborna: 
1.	Castells, M. Internet galaksija: razmišljanja o Internetu, poslovanju i društvu. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk, 2003.
2.	Ludes, P. Einführung in die Medienwissenschaft. 2. Aufl. Berlin: Erich Schmidt,Verlag, 2003.

Naziv predmeta:	Informacijska tehnologija i aplikacije
Naziv kolegija:	Metapodaci u spisovodstvu
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status:		obavezni
Oblik nastave:	1 sat predavanja 1 sat vježbi
Uvjeti:			Stvaranje i upravljanje spisovodstvenim sustavima
Ispit:	Usmeni

Sadržaj:
Značajke zapisa. Pojam metapodatka. Metapodaci i problemi provenijencije i kontekstualnosti dokumenata. Metapodaci i suvremeno spisovodstvo. Klasične evidencije o zapisima (urudžbeni zapisnici, kazala) i suvremeni pristup evidencijama u elektroničkom okruženju. Upravljanje elektroničkom poštom. Načini bilježenja podataka. Povezivanje metapodataka sa zapisom. Elektronički spisovodstveni sustavi. Međunarodni standardi i praksa s metapodacima. Normiranje metapodataka u europskoj Uniji. Model zahtjeva za upravljanje elektroničkim zapisima (MoReq). Zahtjevi za metapodatke. Elementi metapodataka razredbenog nacrta, razreda, spisa, volumena spisa, zapisa, korisnika. Ostali modeli metapodataka (Dublin Core, Public Record Office Functional Requirements itd.). Izrada modela metapodataka.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti se upoznaju s modelima metapodataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Model zahtjeva za upravljanje elektroničkim zapisima – MoReq, Hrvatski državni arhiv, Zagreb 2003. 
2.	Jozo Ivanović, Sheme metapodataka i upravljanje dokumentima, Arhivski vjesnik 44 (2001), str. 103-121.

Dopunska literatura:
1.	Tomislav Ćepulić, MoReq i uredsko poslovanje. Arhivski vjesnik 46 (2003), str. 77‑84
2.	Requirements for Electronic Records Management Systems, Public Record Office, London 2002. (URL: http://www.nationalarchives.gov.uk///)
3.	Jozo Ivanović, Mirna Willer, Goran Zlodi, Dublin Core: uvodne informacije, Arhivi, knjižnice, muzeji. Mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture, sv. 2/3, Hrvatsko muzejsko društvo, Zagreb 2000., str. 206.
4.	Sadržaj podataka za odabir i oblik odrednica (pristupnica) prema elementima Dublin Corea, Arhivi, knjižnice, muzeji. Mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture, sv. 2/3, Hrvatsko muzejsko društvo, Zagreb 2000., str. 207-215.

Naziv predmeta:	Metoda ankete
Naziv kolegija: 	Metoda ankete
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik:  		1 sat predavanja i 2 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: 

Ispit: 			Izrada četiri seminarska rada tijekom semestra. Izrada nacrta istraživanja na zadanu (odabranu) temu) Završna ocjena sastoji se od vrednovanja radova tijekom semestra, ocjene nacrta istraživanja te usmene obrane nacrta istraživanja. 

Sadržaj: 
Pojam metode ankete i primjena u znanstvenom istraživanju. Historijat metode ankete.  
Struktura kvantitativnog istraživanja: Nacrt istraživanja kao temeljni obrazac uporabe kvantitativnih metoda; Konceptualizacija, operacionalizacija i konstrukcija instrumenata. Tipovi instrumenata. 
Struktura nacrta istraživanja: Konceptualni i operacionalni nacrt istraživanja.
Definiranje predmeta istraživanja; Svrha i ciljevi istraživanja;  Konceptualni okvir istraživanja; Konceptualna shema istraživanja; Definiranje osnovnih i izvedenih pojmova; Postavljanje osnovnih i izvedenih hipoteza. 
Pojam instrumenta; Operacionalne definicije; Indikatori; Varijable; Postavljanje pitanja u anketi. Tipične pogreške u postavljanju pitanja. 
Odabrani primjeri konceptualizacije i operacionalizacije.Analiza odabranih primjera anketnog upitnika.
Individualna izvedba nacrta istraživanja na zadanu ili odabranu temu istraživanja  Individualna izvedba tematske dionice nacrta istraživanja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Polaznici se upoznaju s temeljnom pojmovima vezanim uz nacrt istraživanja primjeren kvantitativnim metodama na primjeru metode ankete. Uče i usvajaju konceptualne pretpostavke i elemente konstrukcije instrumentarija za istraživanja u kojima se koristi metoda ankete. Putem redovitih tjednih zadataka vježbaju konceptualizaciiju, operacionalizaciju i konstrukciju različitih tipova insturmenata pogodnih za primjenu putem metode ankete. Polaznici se osposobljavaju za samostalno izvođenje svih faza nacrta istraživanja vezanih uz kvantitativne metode s posebnim osvrtom na metodu ankete.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Supek, R.: Ispitivanje javnog mnijenja, SNL, Zagreb, bilo koje izdanje
2.	Shodno odabranim temama, literatura će se mijenjati svakog semestra

Literatura izborna: 
1.	Relevantni teorijski i metodološki radovi shodno odabranim temama. Dio literature odredit će se individualno.

Naziv predmeta:	Metodika
Naziv kolegija: 	Metodika informatike I
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (60 sati)
Status: 		obvezni predmet
Oblik nastave: 	predavanja (2 sata tjedno) i seminar (2 sata tjedno), posjete školama
Ispit: 			 
Provjera znanja i vještina studenata sustavno se prati, te se vrednuju studentski pismeni i samostalni radovi. Pismeni ispit polaže se na kraju IX. semestra, a zaključna ocjena se izvodi se na kraju X. semestra na temelju aktivnog sudjelovanja u nastavi tijekom sva tri semestra, ocjene nastavno-pedagoške prakse i ocjene iz pismenog ispita.

Sadržaj predmeta: 
U VIII. semestru predmet se bavi sljedećim temama: Temeljna pitanja o nazivlju, zadacima i povijesnom razvoju discipline. Stjecanje znanja i vještina te razvoj informacijskog razumijevanja (podatak, informacija, znanje, baze podataka, mreže, programiranje, računalna obrada) u nastavi informatike. Nastava informatike i nastavni planovi i programi u osnovnoj i srednjim školama: značajke, odgojno-obrazovni ciljevi i zadaci, sadržaji, odnosi i veze s drugim predmetima. Europska dimenzija nastave informatike, informacijska pismenost.
Praktični dio predmeta započinje s ispitivanjem studentskih zamisli o informatici, informacijskoj pismenosti i važnosti informacijskih vještina u  učenju i poučavanju. Obuhvaća didaktičko-metodičko osposobljavanje studenata za izvođenje nastave: didaktičko-metodičke karakteristike priprema za nastavu, korištenje udžbenika i ostalih priručnika te rad s računalom U praktični dio uključeni su posjeti školama.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti stječu uvid u temeljnu problematiku predmeta, te procese učenja i izgrađivanja informacijskog i informatičkog razumijevanja u nastavi informatike. Upoznaju odgojno-obrazovne ciljeve suvremene nastave informatike i znaju ih odrediti prilikom planiranja nastave i pripremanja pojedinih nastavnih sati. Upoznaju elemente pripreme za nastavu i znaju izraditi plan nastavnog sata. Povezujući didaktičko-metodička teoretska znanja i primjere dobre prakse osposobljavaju se za kreativan pristup pripremanju nastave, uporabu raznovrsnih nastavnih strategija i medija komuniciranja, uključujući i informacijsko-komunikacijsku tehnologiju. Navikavaju se na svestran pedagoški rad i razvijaju smisao za human i poticajan odnos s učenicima.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature:
Popis literature potrebne za polaganje ispita
1.	Deljac, S. Priručnik za nastavnike informatike od 5-8 razreda osnovne škole.Zagreb : Školska knjiga, 2005.
2.	Dryden,G, Vos, J. Revolucija u učenju: Kako promijeniti način na koji svijet uči. Zagreb: Educa, 2001.
3.	Jelavić, F. Didaktičke osnove nastave. Jastrebarsko: Naklada Slap, 1995.
4.	Nastavni planovi i programi iz informatike za osnovnu školu (5.-8. razred) i srednje škole (gimnazije, četverogodišnje i trogodišnje srednje strukovne škole)
5.	Pavleković, M. Metodika nastave matematike s informatikom. Zagreb: Element, 2002.

Izbor dopunske literature (širi popis u konzultaciji s nastavnikom):
1.	Časopis Informatologija, Informatika, Metodika, Enter; odabrani tekstovi
2.	L. Bognar, M. Matijević, Didaktika, Školska knjiga, Zagreb, 2002. – odabrani ulomci
3.	H. Klippert, Kako uspješno učiti u timu: zbirka praktičnih primjera, Zagreb : Educa, 2001.  

Naziv predmeta:	Metodika
Naziv kolegija: 	Metodika informatike II
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (45 sati + 15 sati praktikum u okviru nastavno-pedagoške prakse)
Status: 		obvezni predmet
Oblik nastave: 	predavanja (1 sat tjedno), seminar (2 sata tjedno), terenska nastava u okviru seminara
Uvjeti: 		Metodika informatike I
Ispit: 		Provjera znanja i vještina studenata sustavno se prati i vrednuje tijekom semestra. Pismeni ispit polaže se na kraju IX. semestra, a zaključna ocjena se izvodi se na kraju X. semestra na temelju studentskih osobnih doprinosa i aktivnog sudjelovanja u nastavi tijekom VIII., IX. i X. semestra (40%), ocjene pedagoške prakse (40%) i ocjene iz pismenog ispita (20%).

Sadržaj: 
U IX. semestru predmet obuhvaća sljedeće teme: razvoj računala, informacijska pismenost, i računalo u nastavi. Informacijski izvori i pomagala, pretraživači.. Praćenje, vrednovanje i ocjenjivanje u nastavi informatike. Matura. Rad s učenicima s posebnim potrebama. Temeljna nastavna umijeća i osobni razvoj nastavnika informatike: odgojno-obrazovna komunikacija u razredu, pripravnički staž i stručni ispit, stručno usavršavanje i napredovanje u zvanju, akcijska istraživanja nastave. 
Praktični dio predmeta uključuje: Osposobljavanje studenata za multimedijalni pristup nastavi (uporaba AV medija te informacijsko-komunikacijske tehnologije). Film i televizija u nastavi informatike. Simulacije. Izvođenje različitih oblika alternativne nastave. Izvannastavne i izvanškolske aktivnosti u nastavi informatike: informatička skupina, dodatna nastava, natjecanja, posjeti knjižnici, posjeti muzeju, arhivu itd. Izrada izvedbenih planova. U okviru seminara planira se i terenska nastava. 
U okviru nastave održava se i praktikum vezan uz održavanje nastavno-pedagoške prakse.

Cilj – opće i specifične kompetencije: Na ovoj razini studenti povezuju i primjenjuju didaktičko-metodičko teoretsko znanje s praktičnim pedagoškim radom u osnovnoj i srednjoj školi. Osposobljavaju se za uporabu raznovrsnih nastavnih sredstava i pomagala koja čine suvremeno opremljenu informatičku učionicu. Osposobljavaju se za praćenje, provjeravanje i ocjenjivanje učeničkih dostignuća. Upućuju se u kritičko procjenjivanje i vrednovanje nastavnog procesa i vlastitog rada, razvijajući potrebu za permanentnim stručnim usavršavanjem i poboljšavanjem nastavno-pedagoškog rada. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature:
Popis literature potrebne za polaganje ispita
1.	Nastavni planovi i programi iz informatike za osnovnu školu (5.-8. razred) i srednje škole (gimnazije, četverogodišnje i trogodišnje srednje strukovne škole)

Izbor dopunske literature (širi popis u konzultaciji s nastavnikom):
1.	Časopis 
2.	C. Kyriacou, Temeljna nastavna umijeća, Educa, Zagreb, 2001.
3.	Nacionalni program odgoja i obrazovanja za ljudska prava, Vlada Republike Hrvatske, Zagreb, 1999.
4.	Temeljni međunarodni dokumenti iz područja odgoja i obrazovanja za ljudska prava, Vlada Republike Hrvatske, Zagreb, 1999.

Naziv predmeta: 	Metodika rješavanja zadataka
Naziv kolegija: 	Metodika rješavanja zadataka
ECTS-bodovi: 	5
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status:  		izborni
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit:  			U toku semestra seminarski radovi ili na kraju semestra usmeni ispit.

Sadržaj:
1.	Matematički zadatak i rješenje. Nužnost traženja. Jasno vidljiv cilj. Težina zadatka.
2.	Klasifikacija zadataka. Aksiomi, definicije i propozicije u Euklidovim Elementima. 
3.	Odredbeni zadaci i dokazni zadaci. Nepoznanice, uvjeti i podatci. Uvjet i tvrdnja.
4.	Procedura. Linije djelovanja. Niz međusobnih operacija.
5.	Geometrijska metoda. Geometrijska konstrukcija. Pretpostavimo da je zadatak riješen. Metoda sličnosti. Proširenje geometrijske metode.  
6.	Algebarska metoda. Sastavljanje jednadžbi. Proširenje algebarske metode.
7.	Plan i program. Metode sastavljanja planova.  program kao potpuni plan djelovanja. 
8.	Ideja i umni rad. Rađanje ideje. Korisne ideje i zavisnost ideje od slučaja. Mobilizacija i organizacija. Raspoznavanje i sjećanje. Nadopunjavanje i pregrupiranje. Izolacija i kombinacija. 
9.	Pravila otkrića. Racionalnost. Ekonomija. Upornost. Pravila prednosti. Dijelovi zadatka. Raspoloživo znanje. Pomoćni zadaci.
10.	Znanstvena metoda. Naslućivanje i ispitivanje. karakteristike zadataka znanstveno-istraživačkog tipa.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
U kolegiju su opisane temeljne metode za rješavanja matematičkih zadataka. Opisane su geometrijska i algebarska metoda. Također se opisuju umni rad, otkriće i znanstvene metode.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	G. Polya, Matematičko otkriće, Hrvatsko Matematičko Društvo, Zagreb 2003.
2.	Euklid, Elementi I – VI, Kruzak, Zagreb 1999.

Naziv predmeta: 	Multimedijski prikaz znanja
Naziv kolegija:  	Multimedijski prikaz znanja
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar 
Status: 	obvezan izborni
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata vježbi na tjedan
Uvjeti:  		nema uvjeta
Ispiti: 			praktični ispit

Sadržaj: 
Kolegij je podijeljen u tri cjeline. Prva cjelina obuhvaća šire definiranje pojma multimedija, a potom i hipermedija u kontekstu WWW-a i suvremenih informacijskih tehnologija. Drugi dio daje objašnjenje pojma multimedijska instruktivna poruka i govori o zapamćivanju i razumijevanju sadržaja koji se izmjenjuje između pošiljatelja i primatelja s ciljem poticanja procesa usvajanja znanja i boljeg razumijevanja prikazanoga sadržaja. Iznosi se teorija oblikovanja multimedijskog sadržaja radi isticanja karakteristika pojedinih elemenata i načina njihove organizacije u alatu za oblikovanje multimedija. Treći, praktični dio kolegija uključuje upoznavanje programskog sustava Flash kao autorskog alata za izradu multimedijskog paketa s ciljem upoznavanja načina sastavljanja edukativnog sadržaja u svrhu prezentiranja i testiranja različitih obrazovnih sadržaja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će savladati osnovne vještine rada s programskim sustavom Macromedia Flash i steći elementarna znanja u dizajniranju sučelja za prikaz edukativnih sadržaja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Boyle, T. Design for multimedia learning.  Prentice Hall, 1997.
2.	Webwasp: Flash Tutorials. http://www.webwasp.co.uk/ (16.02.2005.)

Dopunska literatura:
1.	Chapman, N and J: Digital Multimedia, John Wiley & Sons; 2nd edition, 2004.

Naziv predmeta: 	Muzejska komunikacija 
Naziv kolegija: 	Muzejske izložbe 
ECTS bodovi: 	zajedno s kolegijem Osnove muzejske komunikacije 6 bodova
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezatni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	položene Osnove muzejske komunikacije
Ispit: 	seminarski rad + usmena provjera 

Sadržaj: 
Uvod; Pojam i priroda izložbe na teoretskoj razini; Povijesni pregled izlaganja; Ciljevi i vrijednosti izložbe; Pomak s funkcije proučavanje i zaštite prema izložbenim doživljajima; Vrste izložaba u muzejskom okolišu; Tehnike izlaganja; Stupnjevi realnosti objekata – muzejska fikcija; Stilovi izlaganja: estetski, teatarski, didaktički – ekspografija; Odnos ljudi i predmeta; Predmeti kao informacije, simboli i dragocjenosti; Narativnost izložaba; Izložbena praksa : sastavnice postupka oblikovanja izložbe - od planiranja do tehničke izvedbe; Posjetitelji – primatelji izložbenih poruka; Potencijalna, ciljna i stvarna publika; Evaluacija izložaba: pojam, tipologija, metodologija. Zaključak.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studenate s teorijskim diskursom o muzejskim izložbama, ali i s izložbenom praksom; pripremiti ih za samostalno izvođenje izložbenih projekata, te na osnovnoj razini za vrednovanje izložaba. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Dean, D. Museum exhibition : Theory and practice. New York: Routledge, 1994. 
2.	Lord, B; G.D. Lord. Manual of the museum exhibition. California: AltaMira Press, 2002.

Naziv predmeta: 	Muzejske zbirke
Naziv kolegija: 	Muzejske zbirke
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar (zimski)
Status: 	obvezatni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	bez uvjeta
Ispit: 	seminarski rad i usmeni ispit

Sadržaj:
Teorije sabiranja. Sinkronijski pristup sabiranju:  stavovi sociologije i psihologije, karakteristike ponašanja privatnih sabirača, muški i ženski obrazac sabiranja itd; Dijakronijski pristup: povijest sabiranja na tlu Hrvatske; 
Upravljanje muzejskim zbirkama: fizički i intelektualni dio zbirke, osobiti muzejski materijal ili o ljudskim ostacima u muzeju; problem originala kao muzejskog materijala, tipologija  falsifikata, sabiranje i dokumentacija suvremenih predmeta - ideja i kriteriji SAMDOK-a; 
Istraživanje i dokumentiranje predmeta zbirke: Odnos muzeologije prema temeljnim znanstvenim disciplinama - identiteti muzejskog predmeta; Modeli istraživanja predmeta baštine; Pojam connoisseura i njegova znanja nasuprot kustosovu; Dokumentiranje muzejskih predmeta kao dio postupka istraživanja; Prezentiranje rezultata istraživanja. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Spoznati složenost fenomena sabiranja i stvaranja zbirki kako izvan baštinskih ustanova tako i u njima; naučiti oblikovati politiku upravljanja muzejskim zbirkama; osposobiti studente za samostalno istraživanje predmeta zbirke, kao i za prezentiranje rezultata tih istraživanja. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Cannon-Brooks, P. Nature of the collection. u: Thompson, J.M.A. (Ed.). Manual of Curatorship. Butterworths: The Museum Association, str. 115-123. 
2.	Maroević, I. Uvod u muzeologiju. Poglavlja: Zaštita i istraživanje /proučavanje. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993, 169-199. 
3.	Ritzenthaler, M.L. i ostali. Upravljanje zbirkama fotografija. Poglavlja: 1, 3, 4. Zagreb: Hrvatski državni arhiv, 2004.

Preporučena:
1.	Cedrenius, G; Johnsdotter, M. Suvremena dokumentacija - ne samo predmeti već i ljudska bića. Informatica museologica, vol. 25, 1994, 63-68. 
2.	Vujić, Žarka; Zlodi, Goran. Nova tehnologija i pristup muzejskim zbirkama: iskustvo zagrebačkih umjetničkih muzeja i galerija. Informatica museologica. 31, 2000, str. 25-31.

Naziv kolegija: 	Nakladništvo i knjižarstvo
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski, njemački
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			2 sata predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti:
Ispit: 			usmeni

Sadržaj: 
Suvremena definicija pojmova: nakladnik, raspačavatelj, izdavanje. Tradicionalno i elektroničko nakladništvo. Cijena i raspačavanje. Tehnika tiska na zahtjev. Stvarne i mrežne knjižare. Sajmovi knjiga. Nakladnički i knjižarski katalozi. Povijesni pregled tiskarstva i nakladništva u Hrvatskoj (izbor tema). Suvremeno nakladništvo u Hrvatskoj. Statistički pokazatelji. Istraživanje tržišta knjige. Racionalizacija poslovanja u sektoru knjige. Razvitak sustava za brojčano označavanje i kôdiranje  nakladničkih proizvoda: ISBN, ISSN, ISMN, ISAN, SICI, BICI. Strojno čitljiv kôd EAN. Oznaka ISWC za neobjavljene sadržaje. Elektronička trgovina te razvoj oznaka DOI i URN. Normiranje identifikacijskih sustava. Metapodaci za potrebe različitih sustava poslovanja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Omogućiti studentu da upozna razvitak nakladništva i knjižarstva (tradicionalnog i elektroničkog) s posebnim osvrtom na razvoj identifikacijskih sustava i njihovu važnost u poslovanju tiskanom i elektroničkom građom

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Hakala, J. Dublinski osnovni skup elemenata metapodataka. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43,1/2(2000), str. 49-68. 
2.	KLAIĆ, V. Knjižarstvo u Hrvata. Zagreb : S. Kugli, 1922.
3.	STIPČEVIĆ, A. Povijest knjige. Zagreb : NZMH, 1985.
4.	ŽIVKOVIĆ, D. Elektronička knjiga. Zagreb : Multigraf, 2001. 
5.	ŽIVKOVIĆ, D. Nakladnici knjiga i nota u Hrvatskoj 1997/98 : adresar. Zagreb : Nacionalna i sveučilišna knjižnica, 1997.

Nakladništvo i knjižarstvo je predmet koji se predaje i kroz različite kolegije, npr.: Zagrebački tiskari i nakladnici 19.-20. stoljeća; Knjiga od pisca do čitatelja; Elektroničko nakladništvo, Hrvatska periodika u europskom kontekstu

Naziv predmeta:	Programiranje
Naziv kolegija:	Objektno i vizualno programiranje
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezan za jednopredmetni studij
Oblik nastave:	1 sat predavanja – 1 sat seminara – 2 sata vježbi
Uvjeti:			Algoritmi i strukture podataka
Ispit:			Pismeni i usmeni

Sadržaj:
Apstrakcija podataka. Apstraktni tipovi. Klase (osnovne i izvedene). Objekti. Operatori i operandi. Objekti i poruke. Konstruktori i destruktori. Inicijalizacija i dodjeljivanje. Osnovne operacije. Preopterećenje funkcija. Polimorfizam. Dinamičko povezivanje. Parametrizirani tipovi. Nasljeđivanje (višestruko i ponovljeno). Enkapsulizacija. Aktivacija i pasivacija. Čišćenje memorije. 

Seminar:
Svaki student treba izraditi jedan seminrski rad u kojem će primjeniti stećena znanja u rješavanju zadanog problema.

Vježbe:
Obrađuju se primjeri programa u izabranom jeziku objektnog i vizualnog programiranja (Delphi ili Visual Basic). 

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student će upoznati teoriju i praksu objektnog i vizualnog programiranja. Praktičan rad s jednim od objektno orjentiranih jezika, omogućit će studentu da ovlada tehnikom takvog programiranja. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	DOVEDAN, Zdravko; VUČKOVIĆ, Kristina: Objektno programiranje, lekcije, FF Zagreb 2005.

Dopunska literatura:
1.	DOVEDAN, Zdravko; SMILEVSKI, Mirko; STAMENKOVIĆ, Milan: PASCAL i programiranje, ZOTKS,  Ljubljana, 1989.
2.	DOVEDAN, Zdravko: Pascal i programiranje (1), Zagreb, don, 1995.

Naziv predmeta: 	Organizacija znanja: Obrada jezika i pisanog teksta
Naziv kolegija: 	Obrada teksta i jezika 
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		2 semestra 
Status: 		obvezan izborni
Oblik nastave: 	2 sati predavanja + 2 sata vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:	predmet završava praktičnim radom kojim studenti pokazuju sposobnost naprednog rada i programiranja u programu za obradu teksta te pismenim ispitom

Sadržaj:
Predmet objašnjava osnovne pojmove obrade teksta u širem značenju kao što su unos, kodiranje, pohrana, obrada te ispis teksta. Student se upoznaje s načelima optičkog prepoznavanja znakova te kodiranja teksta (problem kodnih stranica, Unicode standard, oblici kodiranja). Nadalje, upoznaje se s različitim formatima tekstualnih datoteka kao što su jednostavna tekstualna datoteka, HTML datoteka, XML datoteka, RTF datoteka, MS Word datoteka, PS datoteka te PDF datoteka te s osnovnim pojmovima tipografije kao što su glif, font i vrste fontova. U praktičnom se dijelu kolegija student osposobljava za napredan rad u programu za obradu teksta kao što je MS Word uključujući programiranje u programu Visual Basic za aplikacije. Naposljetku, student se upoznaje s korištenjem i osnovnim principima funkcioniranja jezičnih alata za obradu teksta kao jezičnog sadržaja. Svaka tematska jedinica završava kolokvijem.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti moraju steći razumijevanje naprednih načela formalne obrade teksta kao i odgovarajuće vještine u upotrebi standardnih programa za obradu teksta. Također moraju svladati načela obrade teksta kao jezičnog sadržaja te steći sposobnost samostalnog programiranja u Visual Basicu za aplikacije.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Microsoft Typography. http://www.microsoft.com/typography/ (12.01.2005.)
2.	Milijaš, Ljiljana. PC škola - Office XP. Varaždin: Pro-mil, 2002.
3.	Willett, Edward C.; Cummings, Steve. Office XP Biblija. Mikro knjiga: Beograd, 2002.
4.	Jurafsky, Daniel; Martin, James H. Speech and Language Processing: An Introduction to Natural Language Processing, Computational Linguistics and Speech Recognition. New Jersey: Prentice Hall, 2000. (odabrana poglavlja)
5.	Microsoft Visual Basic for Applications Home Page. http://msdn.microsoft.com/vba/ (12.01.2005.)

Dopunska literatura:
1.	Text Encoding Initiative. http://www.tei-c.org (12.01.2005.)
2.	Unicode Home Page. http://www.unicode.org (12.01.2005.)
3.	Sperberg-McQueen, C. M.; Burnard, Lou; Bauman, Syd. The Tei Consortium: Guidelines for Electronic Text Encoding and Interchange. Oxford: Humanities Computing Unit, University of Oxford, 2002.
4.	Microsoft Corporation. Microsoft Office XP Developer's Guide. Portland: Microsoft Press, 2001.
5.	Tadić, Marko. Jezične tehnologije i hrvatski jezik. Zagreb: Ex libris, 2003.
6.	Willett, Edward C.; Cummings, Steve. Office XP Biblija. Mikro knjiga: Beograd, 2002.

Naziv kolegija: 	Organizacija informacijskih izvora i građe
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti:
Ispit: 			pismeni i usmeni

Sadržaj: 
Kolegij je namijenjen studentima koji nisu slušali predmete Bibliografska kontrola, Osnove klasifikacije i Sustavi za označivanje i pretraživanje i sastoji se od sažetog sadržaja ta tri predmeta. Student mora steći znanja o osnovama katalogizacije, klasifikacije i predmetnog označivanja. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studenta s osnovnim znanjima iz katalogizacije, klasifikacije i predmetnog označivanja.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
Sažeti popis iz kolegija Bibliografska organizacija, Osnove klasifikacije i Sustavi za označivanje i pretraživanje u dogovoru s nastavnicima.

Naziv predmeta:  	Uvod u informacijske djelatnosti
Naziv kolegija: 	Organizacija znanja 
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar (1. semestar)
Status: 	obvezan izborni 
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Ispit: 			usmeni i pismeno  istraživanje prema zadanoj temi
Uvjeti:  	Položen  ispit barem iz jednog predmeta iz grupe: informacijske tehnologije

Sadržaj: 
Kolegij je podijeljen u 4 cjeline: a) osnovni pojmovi organizacije znanja, b) zapisi - mediji, c) pristupi obradi obavijesti, d) informacijski sustavi. U okviru prve cjeline (osnovni pojmovi) prikazuje se razvoj organizacija znanja kao discipline - od uvoda u INDOK sustave do upravljanja znanjem, obrade informacija i  informacijskih sustava općenito.  Studenti se samostalno  moraju upoznati s temeljnim pojmovima organizacije znanja (kao što su organizacija znanja, znanje, dokument, podatak, obavijest, informacijski sustavi, upravljanje znanjem), te  steći osnovne uvide u teoriju informacijske znanosti (što uključuje njezina ishodišta, razvoj disciplina, te razvoj ETAKSA-kompleksa). Cjelina (b) zapisi - mediji  obrađuje medije za pohranjivanje informacija kroz povijest do danas, daje tipologiju INDOK objekata, govori o tipovima konvencionalnih publikacija, posebice znanstvenim publikacijama, standardima za obradu konvencionalnih publikacija, formama znanstvenih radova (znanstvenim informacijama i oblikovanju znanstvenih radova), a zatim daje pregled nekonvencionalnih publikacija i sustava (podjela nekonvencionanih publikacija, SSI, SSCI, baze podataka, mreže, portali). Cjelina  (c) pristupi obradi obavijesti uključuje upoznavanje s metodama i tehnikama konsolidacije obavijesti; razumijevanju hijerarhijskih sustava za obradu dokumenata (UDK) i dokumentacijskih jezika (tezaurusi); odnosno osnovnog kategorijalnog aparata vezanog za sustave za klasifikaciju znanja, obradu dokumenata, indeksiranje dokumenata, kataloge, bibliografije, zaštitu podataka. U okviru cjeline (d) informacijski sustavi obrađuju se struktura i geneza informacijskih sustava te osnovne funkcije informacijskih sustava; analizira se relevantnost - ključni pojam informacijske znanosti; prikazuju se razvoj i zadaće bibliometrije  i bibliometrijskih metode za organizaciju znanja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti trebaju usvojiti osnovni kategorijalni aparat koji se koristi u području organizacije znanja; spoznati dimenzije područja organizacije znanja; stječi vještine samostalnog pretraživanja informacijskih izvora prema zadanoj temi; kroz seminarske radove naučiti prezentirati svoja saznanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Marušić, M., Petrovečki M., Petrak J., Marušić, A.: Uvod u znanstveni rad u medicini, Medicinska naklada, Zagreb, 2000. 
2.	Rowley, J.: Organizing knowledge, Gower, 1998. 
3.	Tuđman, M., Boras D., Dovedan Z.: Uvod u informacijsku znanost, Školska knjiga, Zagreb, 1992.   
4.	Tuđman, M.: Obavijest i znanje. S rječnikom osnovnih pojmova, Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990. (1., 2., 4. poglavlje)

Naziv kolegija: 	Osnove bibliotekarstva
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 	hrvatski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan izborni
Oblik: 	2 sata predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: 	pismeni ispit i seminarski rad

Sadržaj: 
Knjižnica kao javna ustanova. Nastanak javnih knjižnica u današnjem smislu. Vrste, zadaće i organizacija knjižnica. Nacionalne knjižnice. Obvezni primjerak. Narodne, visokoškolske, školske i specijalne knjižnice: uloga, zadaće, službe. Bibliotekarstvo kao struka i znanost. Profesionalna etika i etički kodeks. Međunarodne organizacije za promicanje kulture i znanosti i međunarodni programi. Knjižnično zakonodavstvo. Normizacija i norme. Knjižnična građa, fond i zbirke. Odabir građe i načini nabave. Smjernice za nabavu. Vrednovanje fonda, izlučivanje i otpis. Knjižnične službe i usluge i njihovo vrednovanje. Dokumenti u skladu s kojima knjižnica posluje. Pismenost i informacijska pismenost. Suradnja među knjižnicama, zadaće matičnih službi.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Teorijski i praktično upoznati studente s osnovama rada knjižnica kao javnih ustanova i odgovornostima knjižničarske struke. Studenti će razumjeti knjižnično zakonodavstvo, normizaciju i norme. Moći će vrednovati fond, znati izlučiti i otpisati građu. Upoznat će standarde struke.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	BROPHY, P. The library in the twenty-first century : new services for the information age. London : Library Association Publishing, 2001.
2.	BUCKLAND, M. Preoblikovanje knjižničnih službi i usluga. Lokve : “Benja”, 2000. 
3.	ETIČKI kodeks Hrvatskoga knjižničarskog društva. http: //www.hkdrustvo.hr
4.	GORMAN, M. Our enduring values: librarianship in the 21st century. Chicago : American Library Association, 2000.
5.	NARODNA knjižnica: IFLA-ine i UNESCO-ove smjernice za razvoj službi i usluga. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2003.

Literatura izborna: 
1.	NEBESNY, T.; Švob, M. Izgradnja knjižne zbirke u narodnim knjižnicama. // Slobodan pristup informacijama u službi kulturnog razvitka : zbornik radova. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2002. Str. 56-75.
2.	PREPORUKE za knjižnično zakonodavstvo i politiku u Europi. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43, 3(2000), str. 161-162.
3.	SMJERNICE za knjižnične usluge za djecu. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2004.
4.	STANDARDI  za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43, 3(2000), str. 163-188.
5.	UNESCOV Manifest za narodne knjižnice. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 37, 3/4(1994), str. 251-254.
6.	UNESCOV Manifest za školske knjižnice. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 43, 3(2000), str. 158-161.
7.	UPUTE za poslovanje narodnih knjižnica / uredila Aleksandra Malnar. Zagreb : Knjižnice grada Zagreba, 1996.  

Naziv predmeta: 	Informacijska tehnologija i aplikacije
Naziv kolegija: 	Osnove informacijske tehnologije
ECTS-bodovi:  	3
Jezik: 	hrvatski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 	
Ispit: 	pismeni i usmeni

Sadržaj: 
Predavanja pokrivaju sljedeće sadržaje: osnove informacijske znanosti (terminologija, razlika izneđu podataka, informacija, znanja i mudrosti, komunikacijski proces prema Shannonu i Weaweru, zalihost i entropija, relevantnost i pertinentnost); tipovi i strukture elektroničkih podataka; vrste elektroničkih sadržaja (tekst, slike, zvuk, video), te postupci njihovog stvaranja, obrade, zaštite i pohrane; građa i principi rada računala, njegovih osnovnih dijelova i vanjskih jedinica; principi rada, građe i oblikovanja elektroničkih informacijskih sustava (baze podataka, sustavi za elektroničko upravljanje dokumentima, skladišta podataka, rudarenje podataka, baze znanja, sustavi za upravljanje znanjem, ekspertni sustavi); osnove rada i arhitekture računalnih mreža (topologija, LAN, WAN, intranet, ekstranet, Internet, VPN, kućne mreže), upoznavanje njihovih servisa (HTTP, FTP), te postupaka i mehanizama zaštite podataka u elektroničkoj okolini (antivirusna zaštita, vatrozid, šifriranje, digitalni potpisi i certifikati, digitalne vodene oznake, šifrirane omotnice). Vježbe pokrivaju sadržaje vezane uz osnovno oblikovanje teksta, tablica i slika, te izradu prezentacija.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Osnovni cilj predavanja je stjecanje znanja iz temeljnih principa informacijskih znanosti i komunikacijskog procesa, poznavanje osnovnih tipova, struktura i načina obrade elektroničkih podataka, poznavanje dijelova i načina rada računala i računalnih komponenti, građe i formiranja elektroničkih informacijskih sustava, poznavanje vrsta, načina rada i oblikovanja računalnih mreža i uređaja koji su potrebni za njihovo povezivanje, te poznavanje osnovnih načina zaštite sadržaja, računala i računalnih mreža.
Znanja koja se stječu na vježbama obuhvaćaju poznavanje načina i tehnika oblikovanja teksta, proračunskih tablica, poznavanje obrade slika, izrade prezentacija.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura – obvezna: 
1.	Šušanj, Dalibor, PC računala iznutra i izvana, BUG & SysPrint, Zagreb, 2002.
2.	Gralla, Preston, Kako funkcionira Internet, Algoritam, Zagreb, 2004.
3.	Šušanj, Dario, Brzi vodič kroz Windows XP, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2002.
4.	Benčić, Roberto, Word - 111 koraka za sve što o Wordu trebate znati, Biblioteka Mogu sam, Vidi-To, Zagreb, 2001. ili
Bobinac, Mladen, Brzi vodič kroz Word 2002, Bug & SysPrint, Zagreb, 2002. ili
Prevarek, Ivica, Word 6 for Windows – više od riječi, Znak, Zagreb, 1994. 
5.	Baronica, Damir, Brzi vodič kroz Excel 2002, Bug & SysPrint, Zagreb, 2002. 
6.	Šušanj, Dario, Brzi vodič kroz PowerPoint 2003, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2002.

Literatura – izborna: 
1.	Bošnjak, Goran, Photoshop: 66 najpotpunijih trikova, Vidi-To, Zagreb, 2001.
2.	Božić, Duško, Excel za Windows, Napredno korištenje, Biblioteka Klik, Mozaik knjiga, Zagreb, 1995.
3.	Ilišević, Saša, Brzi vodič kroz kućne mreže, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2003.
4.	Kolapis, Rókus, 101 korak za vaš PC, Biblioteka Mogu sam, Vidi-To, Zagreb, 2001. 
5.	Maštruko, Oleg, Brzi vodič kroz MP3, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2003.
6.	Šušanj, Dario, Brzi vodič kroz osobna računala, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2003.
7.	Ždrnja, Bojan, Što su i kako rade virusi, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2003.

Naziv predmeta: 	Osnove klasifikacije
Naziv kolegija: 	Osnove klasifikacije
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan
Oblik: 	1 sat predavanja, 1 sat vježbi, 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: 	usmeni i pismeni

Sadržaj: 
Predavanja: Uvod u klasifikaciju kao proces i metodu logičkog mišljenja i organizaciju znanja.  Osnovni pojmovi: podaci, informacije, znanje. Svrha i načela klasifikacije. Klasifikacija znanosti. Povijesni pregled razvoja klasifikacijskih sustava. Korištenje klasifikacijskih sustava u različitim okruženjima – knjižnice, muzeji, arhivi i Internet. Uloga klasifikacije u pretraživanju.  
Seminar: Tehnike i strategije organizacije i prikaza znanja. Principi izgradnje klasifikacijskog sustava. Uloga klasifikacije u elektroničkom okruženju. Osnove univerzalne decimalne klasifikacije. Tehnike pretraživanja Interneta i baza podataka

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Nakon odslušanih predavanja i praktičnog rada studenti će razumijeti filozofske i logičke osnove klasifikacije i klasifikacijskih sustava. Usvojit će procese i metode izdvajanja karakteristika predmeta kako bi razumjeli svrhu klasifikacije u organizaciji zbirki (arhivskih, muzejskih, bibliotečnih i elektroničkih). Biti će osposobljeni za suradnju sa specijalistima za određena područja klasifikacije, te raspolagati osnovnim umijećima organizacije informacija.
 
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju obavit će kolege, slušajući predavanje nastavnika i ocjenjujući sadržaj predmeta.

Literatura obvezna: 
1.   Klasifikacija. //Uvod u logiku i naučni metod./M. Koen, E. Neigel. Beograd : Naučna knjiga, 1997. Str. 242-263.
2. Lasić-Lazić, J. Znanje o znanju. Zagreb : Filozofski fakultet, Zavod za informacijske studije Odsjeka za informacijske znanosti , 1996. Str. 17-70
3.  Dahlberg, I. Načela strukture klasifikacije : ispitivanja, iskustva, zaključci. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 44, 1-4(2001), str. 27-37.
4. Petrović, G. Logika. Školska knjiga : Zagreb, 1965.

Literatura izborna:
1.   Dokumentacija i klasifikacija muzejskih i galerijskih predmeta. // Muzeologija. 25(1987)Zagreb : Muzejski dokumentacioni centar. 
2. Univerzalna decimalna klasifikacija : hrvatsko džepno izdanje / prijevod s engleskog Jelica Leščić. Zagreb : Naklada Nediljko Dominović, 2003.

Naziv predmeta: 	Informacijsko - komunikacijske tehnologije
Naziv kolegija: 	Osnove komunikacijske tehnologije
ECTS bodovi: 	3
Jezik:	 hrvatski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	obvezan izborni
Oblik: 	1 sat predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti:  	Osnove informacijske tehnologije
Ispit: 	pismeni i seminarski rad

Sadržaj: 
Što je Internet i što su računalne mreže. Upoznavanje s osnovnim mrežnim protokolima u svakodnevnoj upotrebi: ftp, telnet, ssh, http, smtp, tcp/ip. Što su to domene i tko su i što rade pružatelji pristupa Internetu. Osnove rada na mreži. Osnove popularnih mrežnih usluga i suvremeni načini komuniciranja na Internetu: elektronička pošta, raspravišne grupe (newsgroups), forumi, Internet dnevnici (blogs), razmjena datoteka, prepoznavanje adresa na Internet (nslookup, whois, dig i sl.). Osnove rada pretraživača i metapretraživača. Osnove rada s popularnim i kvalitetnim Internet preglednicima: Internet Explorerom, Firefoxom, Operom itd. Osnove upotrebe mrežnih izvora informacija poput mrežnih imenika (directories), raznih vodiča i sl. Vrste upita koje je moguće postaviti i načini dobivanja odgovora. Preporuke, standardi i vodiči za rad u umreženoj okolini. Uvod u tzv. nevidljivi Internet. Evaluacija i osnovi elementi sučelja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će upoznati osnove rada i komuniciranja u mrežnoj okolini, i moći se samostalno služiti Internetom i njegovim osnovnim komunikacijskim servisima, te znati koristiti osnovne mrežne usluge i izvora informacija na Internetu.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura – obvezna: 
1.	Petric, Draga. Brzi vodič kroz Internet. Zagreb : Sysprint, 2003.
2.	Petric, Dragan. Internet uzduž i poprijeko. Zagreb : Sysprint, 2002. 
3.	Gralla, Preston, Kako funkcionira Internet, Algoritam, Zagreb, 2004.

Literatura – izborna: 
1.	Cox, J; Cox, T.; Heydrick, Brzi tečaj Internet Explorer 5. Zagreb : Algoritam, 2002.
2.	Ilišević, Saša, Brzi vodič kroz kućne mreže, Zagreb: SysPrint, 2003.
3.	Šavle, Silvano. Internet. Rijeka : Adamić, 2001.
4.	Maštruko, Oleg, Brzi vodič kroz MP3, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2003.

Naziv predmeta: 	Muzejska komunikacija
Naziv kolegija: 	Osnove muzejske komunikacije
ECTS bodovi: 	zajedno s kolegijem Muzejske izložbe 6 bodova
Trajanje: 	1 semestar (zimski)
Status: 	obvezni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	bez uvjeta
Ispit: 	seminarski rad+usmena provjera

Sadržaj: 
Muzeološka funkcija komunikacije – kritički pristup; Oblici komunikacije u muzeju; Komunikacija publikacijom/knjigom nasuprot opće komunikacije riječima; Muzejska komunikacija i novi mediji; Izložba kao najreprezentativniji oblik muzejske komunikacije; Stalni postav danas: problemi i izazovi; Planiranje i organizairanje izložaba; Katalog izložbe nasuprot katalogu zbirke; Posjetiteljev aspekt komunikacijskog procesa u muzeju; Muzejski posjetitelji, ne-posjetitelji i korisnici; Uvod u istraživanje posjetitelja: teorija i osnovne opservacijske tehnike; Zaključak. 

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Razumjeti muzeološku funkciju komunikacije na teoretskoj razini, jednako kao i sve njene oblike. Na praktičnoj razini moći pripremiti neki od jednostavnih oblika kao što je pozivnica, deplijan i katalog izložbe. Razumjeti komunikacijski proces iz očišta posjetitelja, upoznati vrste posjetitelja te ovladati osnovnim tehnikama istraživanja posjetitelja u muzeju. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Hooper-Greenhill, E. Museums and their visitors. London, N.Y: Routledge, 1994.
2.	Maroević, I. Komunikacija. u: Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993, str. 199-259.
3.	Muzejske publikacije. Muzejska publikacija i novi mediji /Tema broja/ Informatica museologica, br. 3-4, 2001, str. 6-116.

Preporučena literatura:
1.	McManus, P M. Written communications for museums and heritage sites, in Archaeological displays and the Public.  London: Archtype books, 2000, pp. 97-114
2.	Thompson, J. Manual of curatorship: A guide to museum practice. /Museum publications/ London: Butterworth's, 1984.

Naziv kolegija: 	Osnove upravljanja informacijskim institucijama
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski 
Trajanje: 		1 semestar 
Status: 	obvezan 
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata seminara 
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			usmeni ispit, seminarski rad

Način provjere znanja: seminarski rad i položen ispit.

Način izvođenja nastave i usvajanja znanja: predavanja, seminari, OMEGA (e-learning)

Sadržaj:
Pojam upravljanja i njegova primjena u u svim vrstama informacijskih ustanova; Razine upravljanja: od upravnih vijeća, preko ravnatelja do djelatnika; Osnovne aktivnosti upravljanja: planiranje, organiziranje i mjerenje uspješnosti; Osnovni resursi inf. institucija; Osnove upravljanja ljudskim resursima; Djelovanje u timu i razvijanje komunikacijskih vještina; Osnove upravljanja financijama; Oblikovanje i vođenje projekta. 

Seminar
Praktično upoznavanje s organizacijskom strukturom i načinom upravljanja pojedinim vrstama informacijskih institucija, analiziranje raspoloživih resursa i uočavanje točaka problema te savladavanje oblikovanja, vođenja i vrednovanja rezultata projekta. Praktično prolaženje MS Project-a. 

Cilj - opće i specifične kompetencije: 
Student će nakon odslušanih predavanja i seminarskog rada razumjeti pojam upravljanja, osnovne aktivnosti i resurse upravljanja. Bit će sposoban za planiranje u okviru zadovoljavanja potreba informacijskih i dokumentacijskih službi, jednako kao i za uspostavu mehanizama vrednovanja učinjenog. Jednako tako bit će pripremljen za timski rad. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura - obvezna: 
1.	Armstrong, M. Upravljanje poslovima i aktivnostima. Zagreb : Consult, 2001.
2.	Bahra, N. Competitive knowledge management. London : Palgrave, 2001. 
3.	Bahtijarević-Šiber, F. Management ljudskih potencijala. Zagreb : Golden marketing, 1999.
4.	Svenonius, E. The intellectual foundation of information organization. Cambridge, Ma; London: The MIT Press, 2000.
5.	Thackeray, V. Što je to projekt? u: Informatica museologica, br. 1-2, 2002, str. 57-60.

Naziv predmeta: 	Muzejske zbirke
Naziv kolegija: 	Osnove upravljanja muzejskim zbirkama
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski jezik
Trajanje: 		1 (zimski) semestar 
Status: 	obvezan izborni 
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno 
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			seminarski rad 

Sadržaj:
Uvod : pojam upravljanja muzejskim zbirkama; Pojam i tipologija muzejskih zbirki; Nastanak muzejskih zbirki na tlu Hrvatske; Tipologija muzejskog materijala; Nematerijalna muzejska baština; 
Načela upravljanja muzejskim zbirkama i ostali potrebni dokumenti u radu sa zbirkama; Politika sabiranja muzeja; Kodeks profesionalne etike u području aktivnosti rada na zbirkama; 
Osnovni postupci rada s predmetima zbirke : nabava, izlučivanje, posudba; Nadzor nad muzejskim zbirkama: sigurno rukovanje i praćenje kretanja predmeta zbirke; Pristup muzejskim predmetima i informacijama o predmetima; 
Relevantni hrvatski zakoni i pravilnici koji reguliraju osnovne aktivnosti rada na muzejskim zbirkama; 
Dokumentiranje predmeta zbirke nasuprot dokumentiranju zbirke kao cjeline – opis na razini zbirke; Zaključak.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Steći osnovna znanja o temeljnim postupcima rada s muzejskim zbirkama i savladati osnovne vještine upravljanja predmetima baštine.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Ambrose, T; Paine, C. Museum Basics. Units: 34-43. London, N.Y: Routledge, 1993, str. 124-158.
2. 	Kodeks profesionalne etike. u: Statut & Kodeks profesionalne etike. Zagreb: HNK ICOM-a, 1991, 21-33.

Preporučena literatura:
1. 	Malaro, M. Collection management policies. u: Collections Management. London, N.Y: Routledge, 1995, 11-28.
2. 	Vujić, Ž. Izlučiti ili ne izlučiti predmete iz zbirke? Informatica museologica, vol. 27, 1996, 5-10.

Naziv predmeta:  	Zaštita muzejskih zbirki 
Naziv kolegija: 	Osnove zaštite muzejskih zbirki
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski jezik
Trajanje: 		1 semestar (ljetni)
Status: 		obvezan izborni
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			pismeni

Sadržaj:
Uvod i  opći principi zaštite materijalnih dobara. Etika, profesija i organizacija zaštite. Uzroci propadanja – upoznavanje s prirodnim zakonima koji utječu na propadanje muzejskih predmeta. Usvajanje znanja o glavnim simptomima oštećenja muzejskih predmeta. Upoznavanje glavnih metoda ispitivanja stanja muzejskih predmeta. Kriptoklima i njezina regulacija I-II. Svjetlo – uzrok propadanja i zaštita. Propadanje uzrokovano zagađenjem zraka. Zagađenje zraka – metode zaštite. Preventivna zaštita – upoznatavanje metoda i standarda održavanja i zaštite muzejskih predmeta. Elementi zaštite u programu izgradnje ili uređenja muzeja. Sigurnost u muzejima. Zaključak.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Steći temeljna znanja o uzrocima oštećenja i njihovu sprečavanju te o načinu zaštite muzejske građe. Osposobiti se za suradnju sa specijalistima raznih profila.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1. A Code of Ethics for Conservators, Museum News, March/April 1980:28-34.
2. Feilden, B. M. Uvod u konzerviranje kulturnog nasljeđa, Zagreb, 1981.
3. Osnove zaštite i izlaganja muzejskih zbirki, MDC, Zagreb, 1993.
4. Thomson, G. Museum Environment, (I. dio), London, 1978.

Preporučena literatura:
1. Thompson, J. M. A. (Edit) Manual of Curatorship, London, 1984.
2. Knell, S. (Edit.) Care of Collections, London, 1994.
3. Svjetlo u muzejima, Informatica Museologica, 1-2 (1978) 72-107.

Naziv predmeta: 	Izvještajni sustavi  
Naziv kolegija: 	Poslovne izvjesnice
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (6. semestar) 
Status: 	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Ispit: 			usmeni i pismeni seminarski rad

Sadržaj: 
Područje i predmet bavljenja poslovne izvještajne djelatnosti.  Izvještajni ciklus:  oblikovanje izvještajnih zahtjeva, prikupljanje informacija iz otvorenih izvora, obrada prikupljenih informacija,  analiza, produkcija izvjesnica (intelligence). Vrste poslovnih izvjesnica. Poslovne izvjesnice i knowledge management. Sigurnosna i izvještajna politika poduzeća: fiziška zaštita, tehnička zaštita, zaštita podataka, i protuizvještajna zaštita. Osnovna terminologija: otvoreni izvori, metode i tehnike obrade. Pravne osnove prikupljanja i zaštite podataka.  Nacionalne izvještajne službe i poslovne izvještajne agencije. Informacije, izvjesnice i dezinformacije. Razvojne  strategije za 21. stoljeće: globalizacija i poslovna izvještajna djelatnost. 

Cilj – opće i specifične kompetencije:. 
Upoznati studente s područjem poslovnih izvjesnica (bussines intelligence-a); usvojiti osnovnu terminologiju. Razumjeti zadaće poslovnih izvještajnih službi. Osposobiti studente da usvoje osnovne metode za prikupljanje obavijesti i pripremanje poslovnih izvjesnica.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Bernard Jaworski and Liang Chee Wee. Competitive Intelligence: Creating Value for the Organization, 1993, SCIP Publications.
2.	Jan P. Herring. Measuring the Effectiveness of Competitive Intelligence, 1999, SCIP Publications. 
3.	John E. Prescott and Stephen H. Miller. Proven Strategies in Competitive Intelligence, 2001, SCIP/John Wiley & Sons. 
4.	Neil J. Simon and Albert B. Blixt. Navigating in a Sea of Change, 1996, SCIP Publications.

Naziv predmeta:	Povijest arhiva 
Naziv kolegija:	Povijest arhiva
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semester
Status:		izborni
Oblik nastave:	1 sata predavanja, 1 sat seminara
Uvjeti:			
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Povijest arhiva i arhivske službe u Europi. Osnovne odrednice povijesti arhiva: rizničko razdoblje, kancelarijsko razdoblje i arhivi kao samostalne ustanove. Povijest arhiva u starom i srednjem vijeku. Arhivi kao samostalne ustanove u 18. st. Razvoj arhiva u 19. i 20. st. 
Povijesni razvoj arhiva u Hrvatskoj. Razvoj arhiva u sredozemnom kulturnome krugu. Arhivi u Banskoj Hrvatskoj i utjecaj Srednje Europe na njihov razvoj. Sadašnje stanje i ustroj arhivske službe u Hrvatskoj. Međunarodne arhivske organizacije i njihova djelatnost. Arhivistički kongresi. CITRA.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju povijest arhiva i razvoj arhivske službe u Hrvatskoj i svijetu. Također upoznaju organizaciju i način rada arhivske službe u Hrvatskoj, međunarodne organizacije i udruge na području arhivske djelatnosti.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita
1.	J. Kolanović (ur.), Arhivski fondovi i zbirke u SFRJ. SR Hrvatska, Beograd, Savez arhivskih radnika Jugoslavije, 1984. Uvodni tekst i uvodi u pojedine arhive.
2.	Arhivi, u: Enciklopedija Jugoslavije, sv. 1, Zagreb, JLZ, 1980., str. 250-294.
3.	Bernard Stulli, Arhivistika i arhivska služba. Studije i prilozi, Hrvatski državni arhiv, Zagreb 1997., str. 15-191.
4.	Igor Karaman, Studije i prilozi iz arhivistike, Hrvatski državni arhiv, Zagreb 1993.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska
1.	M. Smole, Zgodovina arhivistike in arhivske službe, Ljubljana, 1976.
2.	Ernst Posner, Archives in the Ancient World. Havard University Press 2003.
3.	J. Buturac - S. Bačić, Iz historije pisanog dokumenta, Zagreb, 1966., str. 22-48.
4.	Vida Pavliček, Povijest arhiva slobodnog i kraljevskog grada Varaždina, Arhivski vjesnik 37 (1994), str. 7-17.
5.	Ivan Mustać, Povijesni razvoj zaštite arhivske građe na području Dubrovačke Republike i grada Dubrovnika, Arhivski vjesnik 37 (1994), str. 19-23.
6.	Boris Zakošek, Razvoj zaštite arhivske građe na području nadležnosti Povijesnog arhiva Rijeka, Arhivski vjesnik 37 (1994), str. 25-48.

Naziv predmeta:	Povijest institucija u Hrvatskoj
Naziv kolegija:	Povijest institucija u Hrvatskoj
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezni
Oblik nastave:	2 sata predavanja, 2 sata seminara
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			pismeni i usmeni ispit

Sadržaj:
Ustroj i djelovanje institucija srednjovjekovne Hrvatske: središnja vlast (vladar, herceg, ban, Hrvatski sabor, konferencije, protonotar i dr.), županije, gradovi i općine, vjerske ustanove, vlastelinstva.
Institucije Ugarskog kraljevstva do 1526. Institucije Mletačke republike. Mletačka uprava u Dalmaciji. Središnje institucije Habsburške monarhije od 1526. Hrvatske zemlje pod turskom upravom.
Ustroj uprave na području Vojne krajine. Institucije u Istri i Rijeci. 
Reforme Marije Terezije i Josipa II. Ilirske provincije i francuska uprava. Austrijska uprava u Dalmaciji i Istri do 1848.
Ustroj javne uprave 1848-1918. Središnji uredi u Beču i Budimpešti. Kraljevina Dalmacija, Hrvatska i Slavonija. Pravosuđe 1848-1918. 
Upravna i teritorijalna organizacija Kraljevine SHS / Kraljevine Jugoslavije, ustroj pravosuđa, školski sustav, vojska, gospodarstvo.
Istra, Rijeka i Zadar pod talijanskom upravom od 1918/1923.
Upravna i teritorijalna organizacija Nezavisne Države Hrvatske. Pravosuđe, javne službe, vojska i školstvo u NDH. Postrojbe i ustanove stranih sila na hrvatskom području za 2. svjetskog rata. Ustroj i djelovanje partizanskih civilnih i vojnih organa vlasti.
Upravni i teritorijalni ustroj Hrvatske u razdoblju socijalizma. Ustroj i nadležnosti saveznih tijela i ustanova. Republička tijela uprave i javne ustanove. Lokalna samouprava. Pravosudni sustav. Obrazovni sustav. Reforme političkog i gospodarskog sustava. Društveno-političke organizacije.
Sustav uprave nakon 1990. godine.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti se upoznaju s ustrojem i djelovanjem ustanova nadležnih za hrvatske krajeve s posebnim osvrtom na razvoj institucija, njihovu nadležnost i međusobnu ovisnost.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	I. Beuc, Povijest institucija državne vlasti Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, Zagreb, 1985.
2.	I. Beuc, Povijest institucija državne vlasti u Hrvatskoj (1527-1945), Zagreb 1969.
3.	J. Kolanović, Hrvatski sabor od narodnih zborovanja do građanskog sabora 1848, u:, Hrvatski sabor Zagreb 1994: str. 9-59.
4.	N. Stančić, Hrvatski građanski sabor 1848-1918, u: Hrvatski sabor, Zagreb 1994., str. 61-98.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	M. Horvat, K. Bastaić, H. Sirotković, Rječnik historije države i prava, Zagreb 1968.
2.	A. Dabinović, Hrvatska državna i pravna povijest, Zagreb 1990.
3.	J. Kolanović, Hrvatske kraljevinske konferencije, u: Hrvatske kraljevinske konferencije, Zagreb 1985:15-43.
4.	F. Čulinović, Državnopravni razvitak Jugoslavije, Pravni fakultet, Zagreb, 1981.
5.	Ing-registar, Inženjerski biro, Zagreb kao sekundarna publikacija za traženje zakonskih i podzakonskih akata te Narodne novine.

Naziv kolegija: 	Povijest knjige i knjižnica
ECTS bodovi: 	3
Jezik:	hrvatski, njemački
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	izborni i obvezni
Oblik: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti:
Ispit: 	usmeni i seminarski rad

Sadržaj: 
Povijest pisma, tradicionalnih materijala i oblika knjige u društvenom kontekstu. Mezopotamija i stari Egipat, razvoj knjižnica u Grčkoj i Rimu, pojedine knjižnice starog vijeka , knjižničarstvo u srednjem vijeku, arapskom svijetu, Bizantu i kulturi zapadnoeuropskog kruga. Europsko knjižničarstvo: renesansa, barok, doba industrijalizacije s posebnim osvrtom na razvoj u hrvatskim zemljama. Povijest javnih knjižnica u Hrvatskoj. Povijest knjižničarskog zanimanja. Najvažnije knjižnice u Hrvatskoj i u Europi u povijesti i danas. Funkcija čitanja, sposobnost i potreba čitanja u pojedinim razdobljima pregled oblikovanja knjige od renesanse do danas. Razvoj čitanja: mijene u funkciji, količini i kakvoći čitanja; sposobnost čitanja i potreba čitanja; ponuda i potražnja. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će steći znanja o povijesti knjige i drugih nositelja pisanih informacija u okviru društvenog razvoja, znanja o razvoju pisma, knjige, knjižnica i čitanja, znanja o razvoju europskog knjižničarstva od renesanse do danas, te razumjeti odnose povijesnog razvoja i današnjeg stanja u knjižničarstvu.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Dahl, S. Povijest knjige: od antike do danas. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1979.
2.	Diringer, D. Povijest pisma. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1991.
3.	Hessel, A. Povijest knjižnica: pregled od njihovih početaka do današnjih dana. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1977.
4.	Pelc, M. Pismo - knjiga – slika: uvod u povijest informacijske kulture. Zagreb: Golden marketing, 2002.
5.	Stipčević, A. Povijest knjige. Zagreb: Nakladni zavod Matice hrvatske, 1985.

Literatura izborna: 
1.	Johnson, E. D. Communication: an introduction to the history of writing, printing, books and libraries. 4th ed. New York: The Scarecrow Press, 1973.
2.	Jurić, Š. Iz muzeja hrvatske knjige: izbor književnih i kulturno-povijesnih rasprava, bibliografskih i bibliotekarskih članaka i prikaza knjiga. Zagreb: Matica hrvatska, 2000.
3.	Stipčević, A. Socijalna povijest knjige u Hrvata: knjiga I. Srednji vijek. Zagreb: Školska knjiga, 2004. 
4.	Stipčević, A. Sudbina knjige. Lokve: Naklada Benja, 2000.

Naziv: 		Praksa I. – posjeti knjižnicama
ECTS bodovi:  	2
Jezik: 			hrvatski
Trajanje:  		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			2 sata tjedno
Uvjeti: 

Sadržaj: 
Popis ustanova dan je kao prilog studija bibliotekarstva (Prilog 1: Praksa I.)

Naziv: 	Praksa II.
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski
Trajanje: 	4 tjedna
Status: 	obvezan
Oblik: 
Uvjeti:
Ispit: 

Sadržaj: 
Praksa se odvija u određenoj zbirci, odjelu itsl., tema o kojoj student mora izvijestiti unaprijed je određena. Između 3. i 5. semestra. Popis ustanova u kojima se praksa odvija dan je kao prilog studija bibliotekarstva (Prilog 2 - Praksa II.).

Naziv predmeta: 	Obrada jezika i pisanog teksta
Naziv kolegija: 	Prepoznavanje i sinteza govora
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar  (3. ili 5. semestar)
Status: 	obvezan za informatologiju, izborni za sve jezične grupe na FF-u
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat vježbi
Ispit: 			praktični rad i usmeni ispit

Sadržaj: 
Predavanja:
Studenti se upoznaju s osnovnim pojmovima u području analize zvuka i osobina glasa. Objašnjavaju se temeljni pojmovi i postupci vezani uz računalno prepoznavanje govora, neuronske mreže i sintezu govora. Kolegij potiče razvijanje općih i specifičnih kompetencija iz računalnog prepoznavanja i sinteze govora. 

Vježbe:
Vježbe prate predavanja, te se na njima u laboratoriju vježbaju pojedini koraci u procesu prepoznavanja i sinteze govora uz testiranje raznih postavki i komparativnu analizu dobivenih rezultata.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će usvojiti osnovne koncepte i tehnike analize zvuka. Praktičnim radom na konkretnim projektima student će ovladati samostalnim korištenjem neuronskih mreža te različitim vještinama i tehnikama računalnog prepoznavanja i sinteze govora.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
1.	Schroeder, Manfred R. Computer speech: recognition, compression, synthesis, Springer, 1999.
2.	Dutoit, Thierry. An Introduction to Text-to-Speech Synthesis. Kluwer Academic Publishers, 1997.
3.	Progress in speech synthesis. editors J. P. H. van Santen, R. W. Sproat, J. P. Olive, J. Hirschberg, New York; Berlin; Heidelberg : Springer-Verlag , 1997.
4.	Schalkoff, Robert. J. Artificial neural networks. McGraw-Hill, 1997.

Dopunska literatura:
1.	http://www.ims.uni-stuttgart.de/~moebius/pubs.shtml 

Naziv predmeta: 	Pretraživanje obavijesti i obrada prirodnog jezika
Naziv kolegija: 	Pretraživanje obavijesti i obrada prirodnog jezika
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar (3. ili 5. semestar)
Status: 	izborni
Oblik nastave:  	1 sat predavanja i 1 sat vježbi na tjedan
Uvjeti:  		nema
Ispiti: 			pismeni

Sadržaj:
Studenti se upoznaju s osnovnim pojmovima u području pretraživanja obavijesti. Uvode se temeljni pojmovi obrade prirodnog jezika i teksta za pretraživanje obavijesti. Poseban je naglasak na uporabi XML-a za označivanje tekstualnih i jezičnih podataka – opisuju se glavne tehnike za izradu i rukovanje XML datotekama na primjerima jezičnih podataka koji se odnose na morfološki i sintaktički prikaz jezičnog znanja (strojni leksikoni, sintaktička raščlamba).

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti će usvojiti osnovne koncepte i tehnike koje se koriste u pretraživanju obavijesti te temeljne pristupe obradi prirodnog jezika u pretraživanju informacija. Ovladat će osnovnim tehnikama za izradu i rukovanje XML datotekama na primjerima jezičnih podataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	W3 Schools: XML Tutorials. http://www.w3schools.com/ (16.02.2005)
2.	Ivan A. Sag & Thomas Wasow: Syntactic theory: A formal introduction, Stanford: CSLI 1999. (poglavlja 2 i 3).
3.	Lauc, T. Pretraživanje obavijesti: pristupi automatskom indeksiranju dokumenata, u: M. Tuđman (ur.), Modeli znanja i obrada prirodnoga jezika, Zavod za informacijske studije, Zagreb, 2003.
4.	K. Spark-Jones, What is the role of NLP in text retrieval?, u: T. Strzalkowski (ur.), Natural Language Information Retrieval, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, 1999.

Dopunska literatura:
1.	Megginson, D. Structuring XML Documents. Prentice Hall PTR, 1998.
2.	Ricardo Baeza-Yates. Modern Information Retrieval. Addison-Wesley,1999. 

Naziv predmeta: 	Organizacija znanja: Leksikografija i enciklopedika
Naziv kolegija: 	Prikaz rječničkoga znanja
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status: 	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave: 	1p + 1s
Uvjeti:			Hrvatska rječnička baština
Ispit:	Izrada seminarskog rada u kojem će se detaljno analizirati struktura nekog od tekstualno digitaliziranih hrvatskih starijih (ili modernih) rječnika.

Sadržaj: 
Načela strojne obrade i analize starije i suvremene leksikografske građe Mogućnosti rječničke, jezične, gramatičke, terminološke, usporedne i temporalne analize između pojedinih rječnika. Struktura rječničkoga znanja. Rječnici kao popis znanja i rječnici kao izvor znanja (terminološkoga, etimološkoga i drugoga znanja). Mogućnosti primjene u leksikografiji, enciklopedici, leksikologiji, lingvistici, kroatologiji i ostalim znanostima.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 	
Studenti se trebaju upoznati s načelima strojne analize digitalizirane rječničke građe te na praktičnom primjeru moći pokazati usvojena znanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Bibliografska i rječnička baza znanstveno-istraživačkog projekta "Hrvatska rječnička baština i prikaz rječničkoga znanja", Odsjek za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 2004 (računalno dostupna)
2.	Boras, Damir; Mikelić, Nives; Lauc, Davor. Leksička flektivna baza podataka hrvatskih imena i prezimena. U: Modeli znanja i obrada prirodnoga jezika, Zavod za informacijske studije, Zagreb, 2003, str. 219-236.
3.	Boras, Damir; Prelog, Nenad. Enciklopedija budućnosti: interaktivni izvor znanja. U: Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, knjiga 10, Zagreb, 2001. (računalno dostupno)

Dopunska literatura:
1.	Leksikografija. U: Enciklopedija Jugoslavije, Jugoslavenski leksikografski zavod, Zagreb 1964.
2.	Prelog, Nenad; Boras, Damir. Bibliografski izvori znanja na novim medijima. U:javascript:prozor_za_rad( Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, knjiga 10, Zagreb, 2001, (računalno dostupno)
3.	Zgusta, Ladislav. Priručnik leksikografije. Sarajevo : Svjetlost, 1991.

Naziv predmeta:	Primjena računala u nastavi jezika
Naziv kolegija: 	Primjena računala u nastavi jezika 
ECTS-bodovi:		2
Jezik:		hrvatski/ engleski/ francuski
Trajanje:		1 semestar
Status:		izborni
Oblik nastave:		1 sat predavanja, 1 sat laboratorijskih vježbi 
Uvjeti:		nema uvjeta
Ispit:		pismeni + seminar s  praktičnom primjenom + usmeni

Sadržaj:
Predmet pretpostavlja kombinaciju teorije, evaluacije postojećih sustava, praktične i metodičke primjene informatičke tehnologije u nastavi jezika. Teorijski dio obuhvaća razvoj alata za učenje jezika, prikaz jezičnih tehnologija,  ulogu informatičke tehnologije i multimedijskih elemenata, nove pedagoške vještine, kriterije za evaluaciju alata i programa za učenje jezika.  Praktičan dio nastave slijedi predavanja te obuhvaća primjenu različitih elektroničkih izvora kojima se razvijaju praktične vještine neovisno o jeziku (primjena Internet izvora, edukativni programi, specijalni i zabavni softver, autorski alati, alati za obradu jezika, elektronski rječnici i programi za prevođenje) koji se mogu integrirati u nastavu jezika kao nadogradnja na klasičan oblik nastave. Kroz seminarski rad studenti će prezentirati jedno od navedenog: a) mogući oblik nastave jezika s primjenom računala, b) rezultate timskog ili samostalnog istraživanja vezanog uz  analizu i procjenu postojećeg elektronskog materijala c) ili izrađenu vlastitu web stranicu namijenjenu učenju jezika s ugrađenim kulturološkim elementima. 

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Upoznati studente s teorijskim postavkama, metodološkim aspektima, praktičnim radom i mogućnostima primjene različitih alata u nastavi jezika. Kroz vježbe koje prate predavanja studenti će ugraditi primjenu postojećih elektroničkih izvora u nastavu jezika te ih kritički ocijeniti, a kroz seminarski rad samostalno prezentirati mogući model nastave jezika uz primjenu informatičke tehnologije. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Warschauer, M; Shetzer, H; Meloni, C. Internet for English Teaching, 2000.
2.	Reiser, R.A., and Kegelmann, H.W. Evaluating Instructional Software: A Review and Critique of Current Methods. Educational Technology Research and Development, 42/3:63-69, 1994.
3.	Windeatt, S; Hardisty, D; Eastment, D. The Internet: Resource Books for Teachers. Oxford University Press, 2000.

Dopunska literatura:
1.	Fitzpatrick A; Davies G. (Eds.) The Impact of Information and Communications Technologies on the Teaching of Foreign Languages and on the Role of Teachers of Foreign Languages, 2003. 
2.	Moras, S. Computer-Assisted Language Learning (Call) And The Internet. Cultura Inglesa de São Carlos, Brazil, June 2001.
3.	Chapelle, C. Multimedia CALL: Lessons to be learned from research on instructed SLA. Language Learning and Technology, 2(1), 22-34. LLT 2(1): 22-34, 1998.
4.	Seljan, S; Berger, N; Dovedan, Z. Computer-Assisted Language Learning (CALL). Proceedings of the 27th International Convention MIPRO 2004.
5.	Warschauer, M. Computer-assisted language learning: An introduction. In S. Fotos (Ed.) Multimedia language teaching . P 3-20. Tokyo: Logos International, 1996.
6.	Egbert, J. & Hanson-Smith, E.(eds.). CALL Environments: Research, practice and critical issues. Alexandria, VI: TESOL, 1999. 
7.	Warschauer, M. A developmental perspective on technology in language education. TESOL Quarterly, 36(3), 453-475, 2002. 

Naziv predmeta: 	Programiranje baze podataka
Naziv kolegija: 	Programiranje baze podataka
ECTS-bodovi: 		6
Jezik: 		hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata laboratorijskih vježbi
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 		Ispit se sastoji od praktičnog i usmenog dijela.

Sadržaj:
Osnovni koncepti baze podataka. SQL server. SQL upiti. Tabele i njihovo povezivanje, Indeksi, pogledi, uskladištene procedure, okidači.  Objektni modeli ADO i ADO.net . Kontrole povezane s podacima. Kursori. Programiranje baze podataka korištenjem ADO i ADO.net objekata. Zaključavanje. Konkurencija. Nivoi i mehanizmi zaključavanja. Uzajamno blokiranje. Aplikaciona zaključavanja. Replikacije. Zaštita baze. 
Vježbe se izvode na računalu, a sastoje se od izrade konkretnih projekata.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student treba upoznati načine i mogućnosti programiranja baze podataka. Praktičnim radom na konkretnim projektima student će ovladati različitim vještinama programiranja baze podataka. U tu svrhu koristit će se neki od poznatih SQL servera i neki od poznatih vizualnih programskih alata za programiranje. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Gunderloy M., J. Joreden: SQL server 2000, Sybex Inc., 2000.
2.	Dobson R.: Programing SQL server 2000, Miscrosoft Press, 2002.
3.	Roman, Steven. Access Database Design & Programming (3rd Edition), 2002.

Dopunska literatura: 
1.	Radovan, M.: Baza podataka, Informator, Zagreb, 1993.
2.	Date, C. J.: An Introduction to Database Systems, Addison-Wesley publishing Company, New York. 1994.
3.	Shawn, Wildermuth. Pragmatic ADO.NET: Data Access for the Internet World, 2002.

Naziv predmeta: 	Informacijsko - komunikacijske tehnologije
Naziv kolegija: 	Programiranje naprednih Web aplikacija
ECTS bodovi: 	5
Jezik:	hrvatski
Trajanje: 	1 semestar
Status: 	izborni
Oblik: 	1 sat predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti:  	Osnove komunikacijske tehnologije
Ispit: 	pismeni i seminarski rad

Sadržaj: 
Uvod. Interaktivnost Web aplikacija. Kružna integracija. Multimedija. Obrasci. Baze podataka na Web-u. Troslojna arhitektura. Klijentski sloj. Srednji sloj. Sloj baze podataka. Uvod u (skriptni) jezik (PHP). Pregled sintakse i semantike. Tipovi podataka. Funkcije. Objekti. Uvod u izabranu bazu podatka (MySQL). Osnove baze podataka. Interpretator komandi. Upravljanje tablicama i indeksima. Dodavanje, ažuriranje i brisanje. SQL i pretraživenje. Upiti za spajanje tablica. Ažuriranje sadržaja baze podataka. Funkcije. Pretraživanje baze podataka na Web-u. Formatiranje rezultata upita. Rad s drugim sustavima za upravljanje bazama podataka.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Dati studentima temeljnja znanja iz discipline programiranja naprednih Web aplikacija koje povezuju WEB i baze podataka i osposobiti ih da mogu samostalno programirati u izabranom jeziku (skriptnom) i odabranoj bazi podataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura – obvezna: 
1.	PITTS, Natanya: Osnove XML, Kompjuter biblioteka, 2000.
2.	WILLIAMS, E. Hugh, LANDE, David: Web aplikacije i baze podataka: PHP i MySQL, Mikro knjiga, 2003.

Naziv predmeta:	Projektiranje informacijskih sustava
Naziv kolegija:	Projektiranje informacijskih sustava
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit: 			pismeni i usmeni

Sadržaj: 
Kolegij će upoznati studente sa različitim konceptima, principima i fazama projektiranja i analiziranja informacijskih sustava. Studenti će naučiti definirati zahtjev, odrediti granice informacijskog podsustava. Upoznat će ulogu različitih korisnika u projektiranju informacijskog sustava, osnove modeliranja procesa i logičkog oblikovanja baza podataka. Bit će prikazani životni ciklusi i faze razvitka informacijskog sustava. Posebna pozornost posvetit će se upoznavanju studenata sa pisanjem dokumentacije. Studenti će upoznati različite metode, alate i tehnike koje se koriste pri sistemskoj analizi i dizajniranju. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati načela projektiranja i evaluacije informacijskih sustava.
Upoznati se s metodologijom razvoja softvera i vođenja projekata.

Studentske obveze:
Praćenje predavanja i sudjelovanje u raspravi, seminarski rad.

Ocjenjivanje studenata:
Uspjeh na ispitu (50%), sudjelovanje u raspravi (20%), seminarski rad (30%)

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	J. A. Hoffer, J. F. George, J. S. Valacich: Modern Systems Analysis and Design, 3/e, Prentice Hall College Div, 2001
2.	Martin, J.: Information Engineering II - Planning and Analisys, Prentice Hall, Englewood Cliffs, NY 1990.
3.	J. L. Whitten, L. D. Bentley, K. C. Dittman: Systems Analysis & Design Methods, 5/e, McGraw-Hill Higher Education, 2000
4.	Zwass, V. Foundations of Information systems, McGraw-Hill, Boston, 1998. 

Naziv predmeta: 	Zajednički predmeti (ponuda za cijeli FF)
Naziv kolegija: 	Računalna obrada povijesnih tekstova
ECTS-bodovi:		3
Jezik: 		hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (4. ili 6. ili 8. semestar)
Status: 		izborni
Oblik nastave:		2 sata seminara na tjedan
Uvjeti: 		nema
Ispit: 	Izrada seminarskog rada u kojem će se pomoću dostupnih alata načiniti analiza odabranih konkretnih povijesnih tekstova.

Sadržaj: 
Osnovni pojmovi računalne obrade tekstualnih i jezičnih podataka. Relacijski model podataka i jezici za označivanje. Vrste jezičnih baza podataka: korpusi – pojavnice, različnice, leme – lematizacija. Jezični alati. Načela strojne obrade i analize digitalizirane povijesne građe Analiza i segmentacija digitaliziranih tekstova s jezičnim sadržajem. Statistička analiza teksta. Mogućnosti rječničke, jezične, gramatičke, terminološke, usporedne i temporalne analize. Mogućnosti primjene u drugim područjima.

Cilj – opće i specifične kompetencije:	
Studenti moraju upoznati mogućnosti automatske statističke i jezične obrade teksta te njihove primjene u znanstvenim i stručnim povijesnim istraživanjima.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Bibliografska i rječnička baza znanstveno-istraživačkog projekta "Hrvatska rječnička baština i prikaz rječničkoga znanja", Odsjek za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 2004 (računalno dostupna)
2.	Microsoft Visual Basic for Applications Home Page. http://msdn.microsoft.com/vba/ (12.01.2005.)

Dopunska literatura:
1.	Microsoft Corporation. Microsoft Office XP Developer's Guide. Portland: Microsoft Press, 2001.
2.	Tadić, Marko. Jezične tehnologije i hrvatski jezik. Zagreb: Ex libris, 2003.

Naziv predmeta: 	Informacijske tehnologije i aplikacije
Naziv kolegija: 	Računalne mreže
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status: 	obvezan za jednopredmetni studij
Oblik nastave: 	1 sat predavanja + 1 sat vježbi
Uvjeti:			Osnove informacijske tehnologije
Ispit:	predmet završava izradom jednostavne mrežne aplikacije za pretraživanje određene baze podataka te pismenim ispitom

Sadržaj:
Studenti se upoznaju s osnovnim pojmovima računalnih mreža te mrežnim radom na UNIX/Linux i Microsoft Windows operativnim sustavima. Obrađuju se mrežni protokoli, lokalne mreže, bežične lokalne mreže, svjetska računalna mreža Internet, uređaji za umrežavanje računala te problem sigurnosti. Praktični dio kolegija uključuje izradu dinamičkih HTML stranica programiranjem u ASP serverskom programskom jeziku i JavaScript klijentskom programskom jeziku za pretraživanje baze podataka. Svaka tematska jedinica završava kolokvijem.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti će upoznati osnove projektiranja i način rada u računalnim mrežama, te usvojiti programska znanja za izradu jednostavnijih mrežnih aplikacija.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Abrus, Luka. Izrada Weba - abeceda za webmastere. Zagreb: Bug, 2003.
2.	Gilbert, Don. MS Windows 2000 Professional: Rješenja za male tvrtke. Zagreb: Algoritam, 2001.
3.	Ilišević, Saša. Brzi vodič kroz kućne mreže. Zagreb: Bug, 2003.
4.	Ležaić, Živko. ASP: Praktični vodič kroz Active Server Pages. Zagreb: Miš, 2002.

Dopunska literatura:
1.	Moulton, Pete. SOHO Networking: A Guide to Installing a Small-Office/Home-Office Network. Cambridge: Prentice Hall, 2002.
2.	W3 Schools. http://www.w3schools.com (12.01.2005.)
3.	World Wide Web Consortium. http://www.w3c.org (12.01.2005.)
4.	Žagar, Mario. UNIX i kako ga koristiti. Zagreb: Antonić, 1997.

Naziv predmeta:	Računalni gramatički modeli
Naziv kolegija: 	Računalni gramatički modeli
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski/ engleski/ francuski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obavezni za informatiku, izborni za ostale studije na Odsjeku i Fakultetu
Oblik nastave:	1 sat predavanja i 1 sat vježbi
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			pismeni + seminar u obliku računalnog programa + usmeni

Sadržaj:
Nakon teorijske razrade formalnih gramatika primijenjenih u jezičnim tehnologijama i svojstava unifikacijskih gramatika, osobito će se obrađivati model Leksičko-funkcionalne gramatike (LFG). Studenti će samostalno izrađivati manje gramatike za opis određenih jezičnih segmenata. Osobito će se obrađivati postojeći informatički sustavi za obradu jezika koji se temelje na navedenom LFG modelu. LFG model će se obrađivati na svim razinama u postupku formalizacije jezičnih pojava na primjerima hrvatskoga i usporedno engleskoga, francuskoga ili drugih prirodnih radi isticanja analogije ili suprotnosti.
Cilj – opće i specifične kompetencije:
Cilj predmeta jest upoznati studente s interdisciplinarnim područjem koje ujedinjuje informatiku i lingvistiku te prikazati primjenu formalnih gramatika u jezičnim tehnologijama. Studenti će se upoznati s mogućnostima i ograničenjima primjene računalnih gramatičkih modela, osobito modela Leksičko-funkcionalne gramatike te prikazati njihovu informatičku primjenu. Osim teorijskih znanja, studenti će steći vještine i kompetencije potrebne za kritičku evaluaciju računalnih gramatičkih modela te se osposobiti za samostalnu izradu segmenata formalnih gramatika uz primjenu računala.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Bresnan, Joan. Lexical-Functional Syntax. Blackwell Publishers, 2001
2.	Falk, Yehuda. Lexical-Functional Grammar: An Introduction to Parallel Constraint-Based Syntax. Lecture Notes No 126. Stanford: CSLI, 2001.
3.	Seljan, Sanja. Leksičko-funkcionalna gramatika hrvatskoga jezika: teorijski i praktični modeli. Disertacija, 2003.
4.	Dalyrmple M., Kaplan R. M., Maxwell III J. T., Zaenen, A., ed: Formal Issues in Lexical-Functional Grammar. Stanford: CSLI, 1995. 
Dopunska literatura:
1.	Butt, Miriam;  Dipper, Stephanie; Frank, Anette; Holloway King, Tracy. Writing Large-Scale Parallel Grammars for English, French and German. Proceedings of LFG99 Conference. CSLI Publications.
2.	Sells, Peter. Lectures on Contemporary Syntactic Theories. Stanford: Center for the Study of Language and Information CSLI,  Lecture Notes No 3, 1985.
3.	Shieber, Stuart. M. An Introduction to Unification-Based Approaches to Grammar. Stanford: Center for the Study of Language and Information CSLI, 1986.
4.	Tallerman, Maggie. Understanding Syntax. London: Arnold, 1998.
5.	Wescoat, Michael. 1989. Practical Instructions for Working with the Formalism of Lexical Functional Grammar. MS, Xerox PARC.

Naziv predmeta: 	Računarska lingvistika
Naziv kolegija: 	Računarska lingvistika
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status:  		obavezni za informatiku, izborni za ostale studije na Odsjeku i Fakultetu
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit:  			U toku semestra dva testa ili na kraju semestra usmeni ispit.

Sadržaj:
1.	Bezokolinska gramatika. Gramatika bez praznih i jednostavnih preoblika. Korisna gramatika. Comskyev i Greibachov normalni oblik. Prepoznavanje nizanica bezokolinskog jezika.
2.	Automat sa stogom. Nedeterministički i deterministički automat. Automat sa stogom i bezokolinska gramatika. 
3.	Bezokolinski jezik. Bezokolinski jezik i bezokolinska gramatika. Lemma napuhavanja. 
4.	Generativna gramatika. jezično i gramatičko umijeće. Proširena standardna teorija. Minimalistički položaj jezika.
5.	Leksikon i računarski sustav. Leksičke jedinice i formalna obilježja. Ime i predikat. Operacija spajanja.
6.	Teorija strukturnih opisa. Minimalne, glavne i maksimalne kategorije. karakteristika i dopuna. tematske uloge. opis rečenice.
7.	Pomicanje. Uvjeti pomicanja sintaktičkih objekata. c-upravljanje. Supstitucija i dodavanje. Domena, dopuna domene  i dodatak domene. Domena provjere u unutarnja domena.
8.	Odrednice i povezanost. Amafore i zamjenice u užem smislu. Uvjeti povezivanja odrednica. m-upravljanje. Prazne kategorije.
9.	Gramatika glavnih kategorija. Sintaktička i semantička obilježja. struktura obilježja. Načelo nsljeđivanja.
10.	Gramatička načela i pravila. Načelo glavnog obilježja, nasljeđivanja, slaganja i valentnosti. Gramatičko pravilo dopune i karakteristika.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
U kolegiju se obrađuju teme iz bezokolinske gramatike, generativne gramatike i gramatike glavnih kategorija. Bezokolinska gramatika promatra se zajedno s bezokolinskim jezikom i automatom sa stogom. Generativna gramatika se promatra kroz minimalistički program, a gramatika glavnih kategorija kroz gramatička pravila i načela.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	B. Tepeš, Računarska lingvistika, Zavod za informacijske znanosti, FF Zagreb 2001.
2.	N. Chomsky, The Minimalist Program, The MIT Press, Cambridge 1996.
3.	A. Sag i T. Wasow, Syntactic theory: a formal introduction, CSLI Publications, Stanford 1999.

Naziv kolegija: 	Radionica kreativne nastave informatike
ECTS bodovi: 	4
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar (30 sati)
Status: 		praktikum (2 sata tjedno)
Oblik nastave: 	studentski praktikum, terenska nastava, izlaganje na skupu
Uvjeti: 		Metodika informatike II
Ispit: 		Usmeni ispit. Od studenata se očekuje aktivno sudjelovanje u nastavi koje se sustavno prati i vrednuje tijekom semestra. Pojedinačni doprinosi studenata sačinjavaju dio opće ocjene predmeta.

Sadržaj:
Radionica kreativne nastave informatike zamišljena je kao praktikum za studente informatike nastavničkog usmjerenja. Studentima omogućava praktičnu primjenu znanja i vještina koje su usvojili tijekom VIII. i IX. semestra, te razmjenu dobrih ideja i uspješne nastavne prakse s drugim studentima. Radionica je također zamišljena kao pomoć u oblikovanju nastave u pedagoškoj praksi. Pojedini dijelovi radionice mogu biti tematski usmjereni s temama poput pretraživanje i izrada Web stranica, programiranje, izrada baza podataka za pojedine nastavne predmete, akcijska istraživanja nastave itd. U okviru praktikuma planira se i sudjelovanje studenata na skupu studenata i nastavnika BOBCATSSS. Radionica kreativne nastave otvorena je za suradnike koji mogu ponuditi zanimljive teme budućim nastavnicima informatike. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti povezuju i primjenjuju didaktičko-metodičko teoretsko znanje s praktičnim nastavnim radom u osnovnoj i srednjoj školi. Osposobljavaju se za kreativan pristup pripremanju nastave, uporabu raznovrsnih nastavnih strategija i medija komuniciranja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Deljac, S. Priručnik za nastavnike informatike od 5-8 razreda osnovne škole.Zagreb : Školska knjiga, 2005.
2.	Dryden,G, Vos, J. Revolucija u učenju: Kako promijeniti način na koji svijet uči. Zagreb: Educa, 2001.
3.	Jensen, E.. Super-nastava : nastavne strategije za kvalitetnu školu i uspješno učenje. Zagreb : Educa, 2003.

Naziv kolegija: 	Radionica kreativne nastave u školskoj knjižnici
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni (obavezni za nastavničko usmjerenje) predmet
Oblik: 			2 sata vježbi, terenska nastava, izlaganje na skupu
Uvjeti:
Ispit: 
Usmeni ispit. Od studenata se očekuje aktivno sudjelovanje u nastavi i vođenje pedagoško-animatorskih aktivnosti koje se sustavno prati i vrednuje tijekom semestra. Pojedinačni doprinosi studenata sačinjavaju dio opće ocjene predmeta.

Sadržaj: 
Radionica kreativne nastave u školskoj knjižnici  zamišljena je kao praktikum za studente bibliotekarstva koji su upisali modul knjižnične usluge za djecu i mladež. Studentima omogućava praktičnu primjenu znanja i vještina koje su usvojili tijekom VIII. i IX. semestra, te razmjenu dobrih ideja i uspješne prakse u radu s djecom i mladeži, s drugim studentima. Radionica je također zamišljena kao pomoć u oblikovanju pedagoško-animatorskog rada u praksi. Pojedini dijelovi radionice mogu biti tematski usmjereni s temama poput pretraživanje i izrade Web stranica za djecu, izrada baza podataka za pojedine nastavne predmete, akcijska istraživanja nastave itd. U okviru praktikuma planira se i sudjelovanje studenata na skupu studenata i nastavnika BOBCATSSS. Radionica kreativne nastave otvorena je za suradnike koji mogu ponuditi zanimljive teme budućim nastavnicima knjižničarima. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Kovačević, D, Lovrinčević, J. Lasić-Lazić, J. Školska knjižnica korak dalje. Zagreb : Altagama, 2004.
2.	Kyriacou, C. Temeljna nastavna umijeća, Zagreb : Educa, , 2001.
3.	Nacionalni program odgoja i obrazovanja za ljudska prava, Vlada Republike Hrvatske, Zagreb, 1999.
4.	Temeljni međunarodni dokumenti iz područja odgoja i obrazovanja za ljudska prava, Vlada Republike Hrvatske, Zagreb, 1999.
5.	Lovrinčević, J., Kovačević, D., Lasić-Lazić, J., Banek Zorica, M. Znanjem do znanja : prilog metodici rada školskog knjižničara . Zagreb : Zavod za informacijske studije Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2005.

Naziv kolegija: 	Službene publikacije i  informacije   
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: 
Ispit: 			pismeni, opis manjeg istraživanja

Sadržaj: 
Utvrđivanje područja, osnovno nazivlje, vrijednost službenih publikacija kao informacijskog izvora. Vrste službenih publikacija po sadržaju i obliku. Bibliografska kontrola. Nabava i izgradnja zbirke. Referentne i referalne službe, marketing službenih publikacija. Službene publikacije međunarodnih organizacija i stranih država. Službene publikacije državnih tijela i tijela lokalne uprave RH. Baze podataka službenih publikacija. Informacijski izvori na webu. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s najvažnijim međunarodnim, europskim i hrvatskim službenim publikacijama i izvorima službenih informacija, kao i s informacijskim pomagalima za pristup.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Baršić-Schneider, Ž. Zašto i kako školovati bibliotekare za područje službenih publikacija i drugih informacijskih izvora državnih tijela. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 39, 1/2 (1996), str. 171-180.
2.	Baršić-Schneider, Ž. Dostupnost hrvatskih državnih informacija: posrednik HIDRA. //Medijska istraživanja 3, 1/2(1997), str. 125-139.
3.	Baršić-Schneider, Ž. Kako narodne knjižnice mogu utjecati na razvoj demokratskog društva. // Godišnjak Gradske knjižnice i čitaonice Metel Ožegović Varaždin. Varaždin : Gradska knjižnica i čitaonica Metel Ožegović, 1998. Str. 99-107.
4.	Baršić-Schneider, Ž.; Cvitaš, M.; Stepanić, B.Prijevod i primjena Eurovoc tezaurusa Europske unije u Hrvatskoj informacijsko-dokumentacijsko referalnoj agenciji-HIDRA-i. //Predmetna obradba : zbornik radova. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 1998. Str. 127-131.
5.	Baršić-Schneider, Ž.; Goldberger, V.; Erceg, I. Javni službeni dokumenti Republike Hrvatske na Internetu : korištenje u istraživačkom novinarstvu. // Novi mediji 2001. Zagreb : Fakultet političkih znanosti i HINA, 2001. Str. 149-160.
6.	Government information quarterly, ISSN 0740-624X
7.	Hernon, P.; McClure, Ch.R. Public access to government information : issues, trends and strategies. Norwood, NJ. : Ablex Publ., 1986.
8.	Johanson, E. The definition of official publication. // IFLA journal 8, 4(1982), str. 393-395.
9.	Slobodan pristup informacijama : zbornik radova 2. i 3. okruglog stola. Zagreb : Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2004. Str. 1-89.

Naziv kolegija: 	Socijalne vještine u interpersonalnim odnosima
ECTS bodovi: 	2
Jezik: 			hrvatski 
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			1 sat predavanja i 1 sat vježbi
Uvjeti:
Ispit: 

Sadržaj: Podaci o predmetu u programskom paketu Fakulteta.

Naziv kolegija: 	Sociologija kulture
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 		2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: 
Ispit: 		Ocjenjivanje seminarskih radova i pismeni ispit (predviđena je i mogućnost usmenog ispita u slučaju da studentica/student želi višu ocjenu).

Sadržaj: 
Zadatak je kolegija uvesti studente u razumijevanje i analizu strukturalnih elemenata kulture u najširem smislu. Kolegij, drugim riječima, ne raspravlja artističke aspekte kulture, već – polazeći od definicije kulture kao sustava značenja koji reguliraju društveni život – analizira temeljne elemente kulture i njihovu dinamiku (pitanje kulturne promjene). Dio predavanja posvećen je suvremenim (globalnim) promjenama, osobito u sferi komunikacije i utjecaja masovnih medija, i njihovom odrazu na svakodnevni život. U predavanjima se obrađuju sljedeće teme: strukturalno i akcijsko definiranje kulture; norme i institucije kao temeljni elementi kulturnog sustava; evolucija normi i institucija; kulturna selekcija i memetika; emocije i kultura; mikro i makro teorije kulturne promjene; teorija društvenog kapitala i kultura fundamentalizma; Inglehartov model postmaterijalističke promjene; teorije globalizacije; te kulturna globalizacija i intimna svakidašnjica.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Omogućiti razumijevanje i analizu strukturalnih elemenata kulture u najširem smislu. Upoznavanje sa suvremenim temama i pristupima u području sociologije kulture. Osposobiti studente za analizu svakodnevnih sociokulturnih fenomena primjenom suvremenih teorijskih modela i metodologijskih pristupa.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Elster, J. (2000). Uvod u društvene znanosti. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk; poglavlja 1-7 (str. 23-94) i 10-13 (str. 117-161). 
2.	Beck, U. (2001). Pronalaženje političkoga. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk; poglavlja 2-3 (str. 41-106). 
3.	Putnam, R. (2003). Kako demokraciju učiniti djelotvornom. Zagreb: Fakultet političkih znanosti; Uvod (str. 7-19) i poglavlja 4-6 (str. 91-197). 
4.	Castels, M. (2000). Uspon umreženog društva. Zagreb: Golden marketing; poglavlje 5, I. tom (str. 356-402), poglavlje 1, II. tom (str. 15-75) i Zaključak, III. tom (str. 359-383).

Literatura izborna: 
1.	Ritzer, G. (1999). Mekdonaldizacija društva. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk. 
2.	Gronow, J. (2000). Sociologija ukusa. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk. 
3.	McNair, B. (2004). Striptiz kultura. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk. 
4.	Castels, M. (2003). Internet galaksija. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk. 

Naziv kolegija: 	Specijalne knjižnice i zbirke
ECTS bodovi:	3
Jezik: 			hrvatski, njemački
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: 			usmeni i pismeni, moderiranje jedne nastavne jedinice

Sadržaj:
Teorijski aspekti, određenje pojma specijalna zbirka, mjesto i funkcija zbirki danas, tipologija zbirki i specifičnosti izgradnje, obrade i zaštite, uloga specijalnih zbirki u istraživačkoj infrastrukturi i kulturnoj djelatnosti, informacijska tehnologija i profesionalizacija rada, prezentacija zbirki i tržište, hrvatske zbirke u europskom okruženju. Zadaće specijalne knjižnice, upravljanje knjižnicom. Odnos prema organizaciji. Organizacija znanja. Učeća organizacija.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Stjecanje znanja o izgradnji, vođenju i zaštiti specijalnih zbirki, poznavanje specifičnih potreba korisnika, korištenje informacijske tehnologije, poznavanje marketinških postupaka

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Giesecke, Joan. Practical Strategies for Library Managers. Chicago: American Library Association, 2001.
2.	Porter, Cathy A. Special Libraries: A Guide for Management. 4th ed. Washington, DC: Special Libraries Association, 1997.

Naziv kolegija: 	Spisovodstvo
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		3. semester
Status:		obvezan izborni
Oblik nastave:	2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:			
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Spisovodstvo: predmet i svrha. Povijesni razvoj uredskog poslovanja/spisovodstva u Hrvatskoj. Suvremeni propisi o uredskom poslovanju. Značenje spisovodstva za poslovanje organizacije. Uloga spisovodstva u informacijskom sustavu organizacije. 
Zadaće i svojstva spisovodstvenog sustava. Spisovodstvena politika. Spisovodstvene funkcije: Oblikovanje spisovodstvenog sustava. Oblikovanje i korištenje spisovodstvenih alata.
Upravljanje i održavanje spisovodstvenog programa. Analiza i vrednovanje spisovodstvenog sustava.
Svrha i ciljevi klasifikacije spisa. Klasifikacija poslovnih funkcija i aktivnosti, klasifikacija po sadržaju.
Organizacija klasifikacijskog plana. Analiza i klasifikacija poslovnih funkcija i aktivnosti. Definicija zahtjeva za dokumentacijom. Definicija dokumentacijskih jedinica.
Vrste klasifikacijskih planova. Opći, granski i posebni klasifikacijski planovi. Primjeri klasifikacijskih planova. Primjena i održavanje klasifikacijskog plana. Uloga klasifikacijskog plana u obavljanju spisovodstvenih funkcija.
Međunarodna norma ISO 15489. Historijat nastanka i analiza.
Pojam metapodataka. Načini bilježenja podataka. Povezivanje metapodataka sa zapisom. Modeli metapodataka (Dublin Core, Public Record Office Functional Requirements, MoReq itd.).

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti svladavaju osnove upravljanja spisima i dokumentacijom u organizacijama, upoznaju funkcije i svojstva spisovodstvenih sustava, uče obavljati poslove u spisovodstvu, oblikovati i koristiti spisovodstvene alate. Upoznaju propise i organizaciju uredskog poslovanja. Upoznaju načela za izradu klasifikacijskih sustava, klasifikacijske spisovodstvene sustave u Hrvatskoj i drugim zemljama, uče oblikovati i primjenjivati spisovodstveni klasifikacijski sustav. Upoznaju se s pojmom i značenjem metapodataka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	ISO 15489. Upravljanje zapisima. Dio 1: Općenito, Dio 2: Smjernice (Information and Documentation – Records Management
2.	Model zahtjeva za upravljanje elektroničkim zapisima – MoReq, Hrvatski državni arhiv, Zagreb 2003. 
3.	Maria Guercio, Načela, metode i instrumenti za stvaranje, zaštitu i korištenje arhivskih zapisa u digitalnom okruženju, u: Modernizacija hrvatske uprave, Zagreb, 2003: 247-278.
4.	Michael Wettengel, Međunarodni rad na standardizaciji upravljanja zapisima. U povodu objavljivanja međunarodnog standarda ISO 15489, u: Modernizacija hrvatske uprave, Zagreb, 2003: 279-292.
5.	Jozo Ivanović, Sheme metapodataka i upravljanje dokumentima, Arhivski vjesnik 44 (2001), str. 103-121
6.	Davorin Eržišnik, Josipa Paver, Arhivistika za djelatnike u pismohranama, Zagreb 1991.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Laura Millar, Principles of Records and Archives Management, International Records Management Trust, London 1997.
2.	M. Rastić (priredio), Arhivi i arhivsko gradivo. Zbirka pravnih propisa 1828-1997.,  Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1998.
3.	Tomislav Ćepulić, MoReq i uredsko poslovanje. Arhivski vjesnik 46 (2003), str. 77‑84
4.	Requirements for Electronic Records Management Systems, Public Record Office, London 2002. (URL: http://www.nationalarchives.gov.uk///)
5.	Lorbar, M., Stare, J., Upravno poslovanje I-II, Ljubljana 1998.

Naziv predmeta: 	Sređivanje i opis arhivskog gradiva
Naziv kolegija:	Sređivanje i opis arhivskog gradiva
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		4. semester
Status: 		izborni
Oblik nastave:	2 sata predavanja i 2 sata vježbi u arhivu
Uvjeti:			
Ispit:			usmeni

Sadržaj:
Načela sređivanja. Struktura i organizacija arhivskog gradiva. Arhivske jedinice: fond, serija, dosje, predmet, dokument. Veze među arhivskim jedinicama: hijerarhijske i horizontalne veze, unutarnje i vanjske veze, načela formiranja i povezivanja jedinica. 
Logička i fizička struktura arhivske cjeline. Prikaz logičke strukture. Oblikovanje i označavanje fizičkih jedinica. Povezivanje logičkih i fizičkih jedinica.. Izrada plana sređivanja.
Organizacija rada na sređivanju. Informacijski prikaz strukture gradiva. Analiza sređenosti.
Svrha i ciljevi arhivističkoga opisa. Opis kod nastanka gradiva (urudžbeni zapisnik, sustavi metapodataka). Funkcija opisa u upravljanju gradivom. Opis u arhivu. Teorija opisa arhivskoga gradiva kao pretpostavka izrade informativnih pomagala. Opis i pretraživanje  i pronalaženje jedinice. Opis i sređivanje. Višerazinski opis. 
ISAD(G). Opća međunarodna norma  za opis arhivskoga gradiva. ISAAR(CPF). Međunarodna norma arhivističkoga normiranoga zapisa za pravne i fizičke osobe te obitelji.
Analiza opisne jedinice i odabir pristupnica. Normativna kontrola. Tezaurusi, kontrolirani rječnici i indeksi u opisu gradiva. 
Opisi posebnih formata: karte, planovi i nacrti; rukopisi; fotografije; tiskovine; nekonvencionalni formati: zvučni zapisi; videozapisi; mikrooblici; elektronički zapisi;  pokretne slike.

Uvod u obavijesna / informativna pomagala. Povijesni razvoj izrade obavijesnih arhivskih pomagala. Tipologija obavijesnih / informativnih pomagala u arhivu. Registraturna pomagala. Metapodaci. Arhivska obavijesna pomagala.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju strukturu arhivskog fonda, vrste i strukturu jedinica udruživanja spisa, usvajaju načela i postupke analize i organizacije arhivskih cjelina, uče sređivati arhivsko gradivo. Upoznaju standarde i metodologiju opisa gradiva, uče opisivati i indeksirati različite vrste gradiva te oblikovati obavijesna pomagala.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	B. Stulli (ur.), Priručnik iz arhivistike, Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1977: 107-236.
2.	ISAD(G) Opća međunarodna norma za opis arhivskoga gradiva, 2. izd., Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 2001.
3.	ISAAR(CPF) Međunarodni standard arhivističkog normiranog zapisa za pravne i fizičke osobe i obitelji, Drugo izdanje, Sarajevo 2004.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Christine Nougaret, Les instruments de recherche dans les archives. La documentation Française, Paris 1999.
2.	J. Ellis (ur.), Keeping archives, Port Melbourne, 1993.²
3.	Rules for Archival Description, Bureau of Canadian Archivists, Ottawa 2000. (URL: http://www.cdncouncilarchives.ca​/archdesrules.html.)

Naziv kolegija:	Strani jezik
ECTS bodovi: 	2
Trajanje: 	2 semestra
Oblik: 	2 sata vježbi

Sadržaj: 	Iz programskog paketa Filozofskog fakulteta.

Naziv predmeta:	Strojno prevođenje
Naziv kolegija: 	Strojno prevođenje
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski/ engleski/ francuski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obavezni za jednopredmetnu informatiku, izborni za ostale 
Oblik nastave:	2 sata predavanja 2 sata seminara
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			pismeni + seminar + usmeni s praktičnom primjenom

Sadržaj
Razvoj strojnog prevođenja: ciljevi, potrebe, sadašnje stanje, zablude, ograničenja, stvarne mogućnosti, dosadašnja primjena – Vrsta teksta, kvaliteta i volumen teksta koji se prevodi – Lingvistički  i vanlingvistički problemi u opisu jezika - Podjezik – Povijesni razvoj strojnog prevođenja – Prirodni u umjetni jezici – Stupnjevi automatizacije – Strategije prevođenja: direktno, interlingua, transfer – Primjena i analiza različitih vrsta programa u strojnom prevođenju– Korpusna lingvistika – Statistička analiza - Elektronski rječnici – Hrvatski jezik u strojnom prevođenju – Prijevodna memorija – Evaluacija sistema za strojno prevođenje – Strojno prevođenje na drugim sveučilištima 
Izvođenje praktičnih vježbi koje prate predavanja, kao upotreba različitih programa (Neuro Tran, Systran, Globalink, Trados), elektronskih rječnika (Word Translator, Babylon, Merriam-Webster, Xanadu), terminoloških baza, programa za obradu jezika i dr.
Seminarski rad prezentira se na nastavi. 

Cilj – opće i specifične kompetencije
Upoznati studente sa stvarnim mogućnostima, ograničenjima i potrebama strojnog prevođenja. Osim teorijskog dijela, studenti će primijeniti stečeno znanje upotrebom različitih elektronskih izvora (programi za strojno prevođenje, elektronski rječnici, terminološke baze, prijevodna memorija) u postupku prevođenja. Kroz seminarski rad studenti će samostalno ili u timu provesti istraživanje vezano uz područje strojnog prevođenja, te ga prezentirati na nastavi. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Arnold, D. et al. Machine Translation: An Introductory guide, London: Blackwells-NCC, 1994. 
2.	Nirenburg, S; Somers, H; Wilks, Y. Readings in Machine Translation. MIT, 2003.
3.	Schmidt Rio-Valle, Regina. Machine Translation today - An evaluation, 1999.
4.	Dovedan, Z.; Seljan, S.; Vučković, K. Strojno prevođenje kao pomoć u procesu komunikacije. Str. 283-291. Informatologia 35 (4), 2002.
5.	Introduction to Machine Translation: An Online Tutorial 

Dopunska literatura:
1.	Maegaard, Bente, ed. MT Summit VIII: Machine Translation in the Information Age. Proceedings, Santiago de Compsotela, Spain, 2001.
2.	Richardon, S. D. Machine Translation: From Research to Real Users.  5th Conference of the AMTA, 2002.
3.	Seljan, Sanja. Sublanguage in Machine Translation. Proceedings of 23rd  International Convention MIPRO 2000: CIS + CTS. Str.17-20.
4.	Nirenburg, S. Machine translation: Theoretical and methodological issues. Cambridge University Press, 1987. 
5.	MT 2000. Machine Translation and Multilingual Applications in the New Millenium. British Computer Society, 2000.

Naziv predmeta:	Stvaranje i upravljanje spisovodstvenim sustavima
Naziv kolegija:	Stvaranje i upravljanje spisovodstvenim sustavima
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezan
Oblik nastave:	2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Organizacija arhivskih zapisa. Oblikovanje spisovodstvenog sustava: analiza upravljanja dokumentima u određenoj instituciji. Utvrđivanje funkcija. Utvrđivanje tipa spisovodstv enoga sustava (centralizirani, decentralizirani susav).  Oblikovanje i korištenje spisovodstvenih alata. Upravljanje i održavanje spisovodstvenog programa. Izrada klasifikacijskih sustava administrativne funkcije stvaratelja. Izrada klasifikacijskih sustava institucijske funkcije stvaratelja. Uporaba modernih tehnologija. Održavanje sustava spisovodstva. Izrada priručnika spisovodstva.  Obrazovni tečajevi i trajno usavršavanje.
Upravljanje vitalnim dokumentima, sigurnost dokumenata u tradicionalnim i elektroničkim sustavima za upravljanje dokumentima.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti svladavaju osnove upravljanja spisovodstvenim sustavima, uče ih oblikovati, upoznaju tehnike upravljanja dokumentima u različitim poslovnim i tehnološkim okruženjima.

Nastava se izvodi predavanjima i vježbama i praksom kod stvaratelja gradiva.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	ISO 15489-1:2001, Information and documentation – Records management – Part 1: General, ISO, Geneva 2001.
2.	ISO/TR 15489-2:2001, Information and documentation – Records management – Part 2: Guidelines, ISO, Geneva 2001.
3.	L.  Duranti, Arhivski zapisi. Teorija i praksa, Zagreb, HDA, 2000.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Laura Millar, Principles of Records and Archives Management, International Records Management Trust, London 1997.

Naziv predmeta: 	Sustavi za organizaciju znanja
Naziv kolegija: 	Sustavi za organizaciju znanja
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar  (8. semestar)
Status: 	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u 
Oblik nastave:  	predavanja, vježbe, seminar
Ispit: 			usmeni i pismeni 

Sadržaj: 
Definiranje pojmova: podatak, informacija, znanje. Organizacija znanja, modeli organizacije, mape znanja. Organizacija znanja i klasični sustavi za organizaciju (klasifikacijske sheme), preispitivanje, reorganizacija ili izgradnja novih. Izgradnja strukturiranih i formaliziranih rječnika, razvoj semantičkog Weba. Sustavi za organizaciju i vrednovanje sustava. Upravljanje znanjem (knowledge management) jedno je od novijih trendova koje se direktno nadovezuje na organizaciju znanja kakva se, primjerice, koristi u specijalnim knjižnicama. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Pružiti studentima temeljna znanja iz područja organizacije. Naučiti ih graditi  i koristiti pojedine sustave. Osposobiti ih za primjenu stečenih teorijskih i praktičnih znanja i vještina.

Literatura:
1.	Popper, K. R. Objective knowledge. Oxford : Oxford University Press, 1979. 
2.	Svenonius, E.; Liu, S.; Subrahmanyam, B. Automation of chain indexing. // Classification Research for Knowledge Organization / N.J. Williamson and M. Hudon (editors). Amsterdam : Elsevier Science Publishers B.V. : FID, 1992. Str. 351-365. 
3.	Svenonius, E. The intellectual foundation of information organization. Cambridge, Ma; London: The MIT Press, 2000.
4.	Tuđman, M. Teorija informacijske znanosti. Zagreb: Informator, 1990. 

Naziv predmeta: 	Sustavi za označivanje i pretraživanje
Naziv kolegija:  	Sustavi za označivanje i pretraživanje
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar 
Status: 	obvezan 
Oblik nastave:  	2 sata predavanja, 2 sata vježbi 
Uvjet:	Klasifikacijski sustavi
Ispit: 			usmeni i pismeni 

Sadržaj:
Predavanja: Povijesni pregled i osnovni pojmovi. Načela označivanja, izrade sažetaka i analize područja.  Sustavi za označivanje. Jezici za označivanje. Prirodni-umjetni jezici, sheme znanja, strukture podataka, terminološki nadzor. Traženje informacija, vrenovanje kvalitete IR, sinteza informacije u smislenu formu znanja, pretraživanje različitih vrsta baza podataka. Metapodaci. Booleovi operatori i odabir vokabulara iz specijaliziranih tezaurusa. Indeksni jezici : Osnovni pojmovi, odnos mišljenja i jezika, sposobnost i mogućnosti prirodnog i umjetnih jezika u posredovanju infomracija i znanja. Struktura, vrednovanje jezika. Prikaz i izrada surogata, uključujući temeljne koncepte i tehnike za prikaz sadržaja i strukture informacijskih izvora. Istraživanja u oblikovanju i vrednovanju korisničkih sučelja pri traženju informacija. Interaktivnost, procjena potrebam interakcije pri oblikovanju upita i pri pregledavanju (browsing), interaktivno oblikovanje i održavanje, testiranje upotrebljivosti.

Vježbe: Analiza dokumenata, sažimanje, tehnike i načela praktičnog označavanja sadržaja dokumenata. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s intelektualnim sadržajem dokumenta. Analiza, sažimanje i označivanje, s funkcijama, produvijetima, prednostima i nedostacima rječničke kontrole u sustavima za označivanje i pretraživanje. Razumijevanje kompleksnosti sustava za označivanje i pretraživanje, primjena tehnika pretraživanja i vrednovanja procesa i rezultata. Upoznati različite tehnike i načela oblikovanja, te strategije pohrane i pretraživanja.
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.
Literatura obvezna:
1.	Aitchinson, J.; Gilchrist, A.; Bawden, D. Thesaurus construction and use : a practical manual. 4th ed. London : Aslib, 2000.
2.	Chowdhury, G. G. Introduction to modern information retrieval. London : Library Association, 1999.
3.	Documentation – methods for examining documents, determining their subjects, and selecting indexing terms : ISO 5963-1985. Geneve : International Organization for Standardization, 1985.
4.	Mikačić, M. Teorijske osnove sustava za predmetno označivanje. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1996.
5.	Slavić, A. Predmetni pristup informacijama na Internetu i knjižnična klasifikacija. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 44, 1-4(2001).

Literatura izborna:
1.	Foskett, A.C. The subject approach to information. 5th ed. London: Library Association Publishing, 1997.
2.	Rowley, J. The controlled versus natural indexing languages debate revisited : perspective on information retrieval practice and research. // Journal of Information Science, 20, 2(1994), str.108-119.
3.	Slavić, A. Automatsko predmetno označivanje : od računalno potpomognutog predmetnog označivanja do znalačkih sustava. // Predmetna obradba : ishodišta i smjernice : zbornik radova. Zagreb : Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1998. Str. 98 -115.
4.	Taylor, A.G. The organization of information. Englewood, Co.: Libraries Unlimited, 1999.

Naziv kolegija: 	Sveučilišno knjižničarstvo
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski, njemački
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		izborni
Oblik: 			2 sata predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti:
Ispit: 			usmeni i pismeni

Sadržaj: 
Sveučilišne knjižnice spram ostalih vrsta knjižnica. Ustrojstvo knjižnica u sustavu visoke naobrazbe: različitost zadaća i načini povezivanja. Posebnosti upravljanja sveučilišnim knjižnicama. Američko i europsko sveučilišno knjižničarstvo. Knjižnice u hrvatskom sustavu visoke naobrazbe. Odnos sveučilišnih knjižnica spram visoke naobrazbe i znanstvene komunikacije. Organizacija i povijest sveučilišnih knjižnica. Izazovi: nove informacijske tehnologije, nove službe i usluge, načelo pristupa spram načela posjedovanja, konzorciji, izobrazba korisnika, status knjižničara i knjižnica.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s ulogom i zadaćama knjižnica u sustavu visoke naobrazbe te s promjenama i izazovima suvremenog sveučilišnog knjižničarstva.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Aparac-Gazivoda, T. Sveučilišni bibliotečni sustavi u teoriji i praksi. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 33,1/4(1990), str. 43-52.
2.	Ambrožič, M. Utvrđivanje uspješnosti poslovanja visokoškolskih knjižnica: od kvantitativnih do kvalitativnih pokazatelja : doktorska disertacija. Zagreb : Filozofski fakultet, 1999. Str. 111-195.
3.	Brophy, P. The academic library.London : Facet Publishing, 2000.
4.	Petrak, J. Izobrazba studenata za djelotvorne korisnike informacija: iskustva Središnje medicinske knjižnice Medicinskog fakulteta u Zagrebu. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 41,1/4(1998), 15-20.
5.	Petrak, J., Aparac-Jelušić, T. Knjižnice na hrvatskim sveučilištima : tradicija i promjene. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske (u tisku).
6.	Hayes, R. M. Strategic management for academic libraries : a handbook. Westport, Conn. ; London : Greenwood Press, 1993.

Naziv predmeta: 	Školske knjižnice
Naziv kolegija: 	Školske knjižnice
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar (svi semestri)
Status: 		obvezni
Uvjeti:
Oblik nastave:  	2 sata predavanja +  2 sata seminara
Ispit: 			usmeni i pismeni 

Sadržaj
Predavanja: Povijesni pregled razvoja školskih knjižnica kod nas i u svijetu. Standardi. Zadaće školske knjižnice. Pedagoška i istraživačka uloga školske knjižnice. Školski knjižničar- učitelj. Analiza uvijeta zapošljavanja, stručna pitanja i državna politika u odnosu na standarde. 

Seminar: Uloga školske knjižnice u kurikulumu. Menadžment u školskom knjižničarstvu.

Cilj – opće i specifične kompetencije:  
Upoznati studente s radom školske knjižnice, standardima i njenom ulogom u obrazovnom sustavu.
 
Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
1.	Kovačević, D.  Lasić-Lazić, J. Lovrinčević, J,  Školska knjižnica - korak dalje. Zagreb : Filozofski Fakultet, Zavod za informacijske studije ; Altagama , 2004
2.	Woolls, B. The school library media manager. Englewood, Co. : Libraries Unlimited, 1999.
3.	Information literacy standards for student learning / prepared by the American Association of School Librarians [and] Associstion for Educational Communications and Technology Impresum:Chicago ; London : American Library Association, 1998.

Naziv predmeta: 	Informacijska znanost
Naziv kolegija: 	Teorija informacijske znanosti 
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar 
Status: 	izborni 
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata seminara na tjedan
Ispit: 			usmeni i pismeno  istraživanje prema zadanoj temi
Uvjeti:  		Položen  ispit barem iz jednog predmeta iz grupe: organizacija znanja  

Sadržaj: 
Kolegij je podijeljen u četiri cjeline: a) razvoj informacijske znanosti, b) metode i metodologija info-znanosti, c) sustavi za pretraživanje obavijesti, d) tipologija znanja. U okviru cjeline razvoja informacijske znanosti istražuje se predmet informacijske znanosti (ishodišta informacijske znanosti, definicija i područje informacijske znanosti,  teorijski problemi informacijske znanosti od 1960 – 2000) a zatim se daje povijesni pregled nastanka i razvoja informacijske znanosti. Cjelina pod naslovom metode i metodologija info znanosti obrađuje pojam relevantnosti, te bibliometrijske zakone, fakturu i morfologiju obavijesti, tipove INDOK objekta, strukturu i genezu informacijskih sustava, te pojam prikaz znanja. U okviru cjeline sustavi za pretraživanje obavijesti opisuju se različiti tipovi pretraživanja obavijesti, te matematičke i lingvističke metode koje se koriste u sustavima za pretraživanje tekstova dokumenata. Tipologija znanja bavi se prikazom različitih tipova znanja kao što su javno i privatno znanje, korporativno znanje, povijesno znanje i izvještajno znanje.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s teorijom i poviješću organizacije i prikaza znanja, s metodama i tehnikama obrade dokumenata; kroz seminarski rad i vlastita istraživanja pojedinih formi znanja i komunikacijskih obrazaca – studenti trebaju razumjeti uvjetovanost pojedinih formi znanja socijalnim, tehnološkim i komunikacijskim obrascima, te spoznati metode za njihovo proučavanje.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obavezna:
1.	Saračević, T.: Relevance reconsidered '96, Second International Conference on Conception of Library and Information Science, 1996. 
2.	Tuđman, M.: Teorija informacijske znanosti, Zagreb: Informator, 1990. 
3.	Tuđman, M.: Obavijest i znanje, Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990. 
4.	Tuđman, M.: Prikazalište znanja, Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada, 2003.

Literatura – dopunska:
1.	Tuđman, M. (ur.): Modeli znanja i obrada prirodnog jezika, Zagreb: Zavod za informacijske studije Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2003.

Naziv predmeta:	Formalni jezici i prevodioci
Naziv kolegija:	Teorija prevođenja i primjene
ECTS-bodovi:	5
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		izborni
Oblik nastave:	1 sat predavanja – 1 sat seminara – 2 sata vježbi
Uvjeti:			Teorija sintaksne analize i primjene
Ispit:			pismeni + seminarski rad

Sadržaj:
Uvod.  Jezici za programiranje: generacije jezika za programiranje, proceduralni i neproceduralni jezici, definiranje jezika za programiranje, jezici sa svojstvima. Uvod u prevođenje: potreba za prevodiocima, faze prevođenja, vrste prevodilaca. Leksička analiza: izravna leksička analiza, neizravna leksička analiza. Sintaksna analiza jezika za programiranje: sintaksna analiza s rekurzivnim spustom, sintaksna analiza upravljana tablicom prijelaza i akcija. Prevođenje: interpretatori i  predprocesori.
Vježbe ne odvajati strogo od predavanja. Sva teorijska razmatranja i definicije upotpuniti odgovarajućim primjerima. Kao primjer jednostavnog jezika za programiranje obraditi sintaksu i semantiku Wirthovog jezika PL/0. Pokazati na primjeru programa za izračunavanje realnih izraza izravnu leksičku analizu i sintaksnu analizu s rekurzivnim spustom. Primjer interpretatora prikazati u realizaciji prevodioca jezika PL/0. Pretprocesor prikazati kroz ustrojbu jezika D, program don-D.
Kroz seminarske radove napisati predprocesor zadanog jezika.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Dati temeljna znanja iz discipline formalnih jezika, posebno iz teorije sintaksne analize jezika za programiranje i teorije prevođenja. Osposobiti studente da mogu samostalno definirati jezik i po potrebi projektirati odgovarajući prevodilac (interpretator ili pretprocesor).

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	DOVEDAN, Zdravko: FORMALNI JEZICI · prevođenje, Zagreb, Zavod za informacijske studije, 2005.
2.	DOVEDAN, Zdravko: FORMALNI JEZICI · sintaksna analiza, Zagreb, Zavod za
 	informacijske studije, 2003.

Dopunska literatura:
1.	AHO, V. Alfred; ULLMAN, D. Jeffrey: The Theory of Parsing, Translation, and Compiling, vol. I: Parsing, Prentice-Hall,  1972.
2.	AHO; SETHI; ULLMAN: Compilers: Principles, Techiques, and Tools, Addison-Wesley Publishing Company,  1986.
3.	DOVEDAN, Zdravko: don-sintax, program za sintaksnu analizu beskontekstnih jezika, Zagreb, Filozofski fakultet, 2003.
4.	DOVEDAN, Zdravko: don-D, pretprocesor jezika D, Zagreb, Filozofski fakultet, 2003.
5.	DOVEDAN, Zdravko: Pascal i programiranje (1), Zagreb, don, 1995.
6.	GRUNE, D.: Parsing Techniques – A Practical Guide, Ellis-Horwood, 1990.
7.	HOPCROFT, E. J.; ULLMAN, D. J.: Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation, Addison-Wesley, 1979.
8.	TOMITA, M., editor: Current Issues in Parsing Technology, Kluwer Academic Publishers, 1991.
9.	WIRTH, N.: 	Algorithms + Data Structures = Programs, Prentice-Hall, 1976.
10.	YEH, T. R., editor:	Applied Computation Theory: Analysis, Design, Modeling, Prentice-Hall, 1976.

Naziv predmeta:	Formalni jezici i prevodioci
Naziv kolegija:	Teorija sintaksne analize i primjene
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obavezni za informatiku, izborni za ostale studije na Odsjeku i Fakultetu
Oblik nastave:	1 sat predavanja – 1 sat seminara – 2 sata vježbi
Uvjeti:			Uvod u formalne jezike i automate
Ispit:			Pismeni i usmeni

Sadržaj:
Uvod: osnovni pojmovi teorije formalnih jezika, pojam sintaksne analize. Općeniti postupci sintaksne analize: silazna sintaksna analiza, uzlazna sintaksna analiza, Cocke-Younger-Kasamijev algoritam sintaksne analize, Earleyjev postupak sintaksne analize. Jednoprolazna sintaksna analiza: Jezici tipa LL(k), jezici tipa LLR(k), gramatike s relacijom prioriteta, efikasnost jednoprolaznih postupaka sintaksne analize. Jezici sa svojstvima: definicija jezika sa svojstvima, prepoznavač jezika sa svojstvima. Usporedba postupaka sintaksne analize.
Vježbe ne odvajati strogo od predavanja. Sva teorijska razmatranja i definicije upotpuniti odgovarajućim primjerima. Za unos gramatika i izvšavanje odgovarajućih sintaksnih analiza maksimalno koristiti sustav don-sintax.
Kroz seminarske radove napisati programe u odgovarajućem jeziku za izabrane postupke jednoprolazne i višeprolazne sintaksne analize.
Predavanja se izvode klasično, uz pomoć krede i ploče. Vježbe se izvode dijelom klasično, a dijelom na računalima.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Dati temeljna znanja iz discipline formalnih jezika, posebno iz teorije sintaksne analize jezika za programiranje i teorije prevođenja. Osposobiti studente da mogu samostalno definirati jezik i po potrebi projektirati odgovarajući prevodilac (interpretator ili pretprocesor). 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	DOVEDAN, Zdravko: FORMALNI JEZICI · sintaksna analiza, Zagreb, Zavod za informacijske studije, 2003.

Dopunska literatura:
1.	AHO, V. Alfred; ULLMAN, D. Jeffrey: The Theory of Parsing, Translation, and Compiling, vol. I: Parsing, Prentice-Hall,  1972.
2.	AHO; SETHI; ULLMAN: Compilers: Principles, Techiques, and Tools, Addison-Wesley Publishing Company,  1986.
3.	DENNING, J. P.; DENNIS, B. J.; QUALITZ, E. J.: Machines, Languages, and Computation, Prentice-Hall, 1978.
4.	DOVEDAN, Zdravko: don-grammar, program za definiranje i transformiranje beskontekstnih gramatika, Zagreb, Filozofski fakultet, 2003.
5.	DOVEDAN, Zdravko: don-sintax, program za sintaksnu analizu beskontekstnih jezika, Zagreb, Filozofski fakultet, 2003.
6.	DOVEDAN, Zdravko: Pascal i programiranje (1), Zagreb, don, 1995.
7.	GRUNE, D.: Parsing Techniques – A Practical Guide, Ellis-Horwood, 1990.
8.	HOPCROFT, E. J.; ULLMAN, D. J.: Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation, Addison-Wesley, 1979.
9.	TOMITA, M., editor: Current Issues in Parsing Technology, Kluwer Academic Publishers, 1991.

Naziv kolegija:	Terenska nastava studija bibliotekarstva
ECTS bodovi: 	0
Jezik:  
Trajanje: 		1 tjedan
Status:
Oblik:
Uvjeti:
Ispit: 

Sadržaj: 
Terenska nastava u trajanju od jednoga tjedna odvija se kroz posjet jednoj stranoj ili domaćoj knjižnici izvan Zagreba. Za tu se vrstu nastave program posebno organizira u dogovoru s knjižnicom primateljem.

Naziv predmeta:	Terminologija i terminografija
Naziv kolegija:	Terminološki seminar
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje: 		1 semestar (8. semestar)
Status:	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:	predavanja/seminar (1+1)
Uvjeti:			Upisan kolegij Terminologija i terminografija
Ispit:			seminarski rad 

Sadržaj: 
U kolegiju se objedinjuje opća terminološka teorija s terminografskom praksom. 
Definira se razlika između općih i specijaliziranih (terminoloških) rječnika. Uspostavlja se distinkcija između lingvističkih i enciklopedijskih podataka specifičnih za različite vrste rječnika i priručnika tj. razlika između leksikografije i terminografije. Objašnjavaju se specifičnosti natuknica u terminološkim rječnicima.
Analiziraju se raznovrsni terminološki priručnici (u klasičnom i elektroničkom obliku), a  terminološka se načela primjenjuju na konkretnoj građi. Studenti će za potrebe izrade vlastitoga uzorka terminološkoga glosara, odnosno male terminološke baze podataka, na konkretnim tekstovima/korpusima identificirati potencijalne strukovne nazive i terminografski ih obraditi. U radu će se služiti računalnim programima za  ‚ekstrakciju‘ termina i za obradu terminologije i konzultirati postojeće terminološke banke podataka.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će steći izravno iskustvo u terminološkom radu i posjedovati dovoljno teorijskoga znanja da sastave vlastiti terminografski uzorak. Upoznat će se s dostupnim terminološkim resursima i sustavima za obradu terminologije.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura:
1.	Suonuuti, H. (1997) Upute za nazivlje, Zagreb: Državni zavod za normizaciju
2.	Bergenholtz, H. and S. Tarp, ed. (1995). Manual of Specialized Lexicography, John Benjamins Publishing Company, Amsterdam.UP, 1984, 1989, 2001
3.	ISO Recommendation R 1087:1969 Vocabulary of Terminology 
4.	(Nazivlje – rječnik (ISO 1087) 1996, Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo 
5.	Načela i postupci stvaranja nazivlja (ISO 704), 1996, Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo

Dodatna literatura:
1.	Wright, S. E. and Gerhard Budin (1997) Handbook of Terminology Management. Amsterdam/Philadelphia: John Benjamins Publishing Co., 2 Volumes

Naziv predmeta: 	Menadžment znanja
Naziv kolegija: 	Umjetna inteligencija
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 	obvezni za diplomski studij informatike, izborni za ostale studije
Oblik nastave: 	1 sat predavanja + 1 sat seminara
Ispit: 
Studenti su obavezni napisati seminarski rad, a na kraju semestra polaže se pismeni i usmeni ispit.

Sadržaj: 
Uvod. Pojam umjetne inteligencije, sličnosti i razlike između prirodne i umjetne inteligencije, kognitivna psihologija, Turingov test.
Rješavanje problema, načini pretraživanja, heuristika, zaključivanje, odlučivanje, planiranje, učenje. Prikaz znanja. Metode prikaza znanja, deklarativni i proceduralni prikaz, semantičke mreže, scenariji (scripts) i okviri (frames).
Obrada prirodnoga jezika. Razine obrade: fonologija, morfologija, sintaksa, semantika; razrješavanje višeznačnosti, razumijevanje prirodnoga jezika. Ekspertni sustavi. Sastavni dijelovi i način funkcioniranja ekspertnih sustava, područja primjene ekspertnih sustava, robotika.
Programiranje umjetne inteligencije, jezici za programiranje UI (LISP, Prolog).

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s osnovnim pojmovima umjetne inteligencije (UI), područjima kojima se UI bavi, ekspertnim sustavima, jezicima za programiranje UI, te metodama kojima se UI koristi.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
Obvezna literatura:
1. Fetzer, James: Artificial Intelligence: Its Scope and Limits, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, 1990.
2. 	Mišljenčević, Duško - Maršić, Ivan: Umjetna inteligencija, Školska knjiga, Zagreb, 1991.

Dopunska literatura:
1. Russell, Stuart - Norvig, Peter: Artificial Intelligence: A Modern Approach, Prentice Hall, New Jersey, 2003.

Naziv predmeta:	Upravljanje i poslovanje u arhivima
Naziv kolegija:	Upravljanje i poslovanje u arhivima
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezan
Oblik nastave:	1 sata predavanja, 1 sat vježbi
Uvjeti:			Nema
Ispit:			pismeni i usmeni ispit

Sadržaj:
Osnove upravljanja radnim procesom. Uloga javnih arhiva u sustavu državne uprave i u zaštiti arhivskoga gradiva nedržavnih tijela. Djelatnost arhiva: poslovi i zadaci. Organizacija rada u malim arhivima. Planiranje rada arhiva. Norme u arhivima. Planiranje sredstava i izvori. Planiranje i obrazovanje kadrova. Arhivi i stvaratelji arhivskoga gradiva: nadzor nad pismohranama. Organiziranje kulturne djelatnosti arhiva: izložbe, publikacije, suradnja s obrazovnim ustanovama. Vođenje akvizicijske politike Planiranje politike sređivanja gradiva i izrade obavjesnih pomagala. Izgradnja informacijskoga sustava. Organizacija arhivskoga spremišta. Standardizacija u arhivskoj djelatnosti: međunarodne norme i nacionalne norme. Arhivi i korisnici arhivskoga gradiva.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti se upoznaju s organizacijskom arhivske službe, vođenjem arhivskih ustanova, planiranjem, izvješćivanjem i uređenjem kontinuiranog obrazovanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1. 	Arhivistički standardi i postupci Državnog arhiva Québeca, Zagreb, HDA, 1994.
2. 	Freemen Finche, Elsie (ur.), Advocating Archives. An Introduction to the Public Relations for Archivists, SAA, Metuchen, N. J., London 1994.
3.  Wilsted, Th., Nolte, W. , Managing Archival and Manuscript Repositories. Chicago 1991.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1. 	Archivwesen der Deutschen Demokratischen Republik. Theorie und Praxis, ur. Botho Brachmann, Berlin, 1984. Poglavlje 9: Leitung und Planung der Archivarbeit, str. 411-432.

Naziv predmeta: 	Upravljanje identitetom 
Naziv kolegija: 	Upravljanje identitetom 
ECTS bodovi: 	3
Trajanje: 	1 semestar (zimski)
Status: 	obvezni kolegij 
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: 	
Ispit: 	seminarski rad

Sadržaj:  
Priroda baštine i njeni oblici u identitetu (pojedinaca, socijalnih i kulturnih grupa, grada, zajednice, nacije); Istraživanje, prikupljanje i obrada informacija o identitetu, te njihova komunikacija; Djelovanje baštinskih institucija (muzeji, biblioteke, arhivi, multimedijske baze podataka ili virtualne institucije); Ostale djelatnosti prepoznavanja, proučavanja, čuvanja, i oblikovanja identiteta (novinarstvo, građanske udruge); Marketing mjesta i stvaranje javne slike identiteta; Važnost i implikacije baštinskog djelovanja; Identitet kao generativni dio razvojne strategije; Kulturni turizam; Kulturne industrije; Industrija destinacija; Upravljanje identitetom kao sredstvo razvoja; Identiteti u strategiji održivog razvoja; Razumijevanje identiteta kao spoznavanje istinskog (kolektivnog i individualnog) sebe; Moralna vrijednost identiteta (iako različiti) jednaki po važnosti i pravu na postojanje); Upravljanje identitetom kao dio društvenog upravljanja kao ne-gentropijski, kibernetički proces; Identitet kao potreba u globalizacijskoj okolini (akulturacija, diskulturacija, komodifikacija i internacionalizacija); Djelovanje za opće dobro; Identitet u procesu uspostave trajnog mira i povjerenja; Identitet kao očuvanje raznolikosti.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Spoznati složenost pojma identitet u suvremenom društvu; spoznati i razumjeti međuodnos identiteta i baštine; steći teorijska i praktična znanja o načinu upotrebe i upravljanja s identitetom/ima unutar područja baštine; steći uvid u oblike raznolike društvene prakse u kojoj su prepoznavanje, zaštita i komuniciranje identiteta središnji proces.  

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura: 
1.	Boniface, Priscilla; Fowler, Peter J. Heritage and Tourism in the Global Village (Heritage: Care, Preservation, Management). Routledge, London, 1993.
2.	Kirchenblatt-Gimblett, Barbara. Destination Culture / Tourism, Museums and Heritage, University of California Press, Berkeley, Los Angeles, London, 1998.
3.	Castells, Manuel. Moć identiteta. Zagreb: Golden Marketing. 2002
4.	Segalen, Martine (ur.). Drugi i sličan - pogledi na etnologiju suvremenih društava (poglavlje II - Identiteti i kulture). Zagreb. Jesenski i Turk. 2002.

Preporučena literatura:
1.	Vešler, Lorens. Kabinet čuda gospodina Vilsona. Beograd: Clio. 1999. 
2.	Daun, Åke; Janson, Sören (ur.). Europljani - Kultura i identitet. Zagreb. Jesenski i Turk. 2004.

Naziv kolegija: 	Upravljanje informacijama i znanjem
ECTS bodovi: 	6
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 		2 sata predavanja i 2 sata seminara 
Uvjeti: 		Organizacija znanja
Ispit: 			usmeni, seminarski rad
Način provjere znanja: seminarski rad i položen ispit.
Način izvođenja nastave i usvajanja znanja: predavanja, seminari, OMEGA (e-learning)

Sadržaj: 
Društvo znanja i društvene promjene. Znanje, organizacija i upravljanje. Novi modeli rada: Radnici znanjem (informatori) i voditelji znanja (organizatori informacijskih procesa). Razlika upravljanja znanjem i intelektualnim kapitalom. Stvaranje i razmjena informacija i znanja. Organizacija informacija i znanja, upravljanje znanjem i mjerenje. Organizacija i upravljanje u znanosti, obrazovanju, profitnim i neprofitnim organizacijama. Organizacijsko znanje, podrška za poslovne procese. Upravljanje znanjem u informacijskim institucijama. primjena teorijskih saznanja koja se ogledaju u mnogim proizvodima informacijske i internetske tehnologije koja nalaze primjenu u svim vidovima upravljanja znanjem i informacijama. 

Seminar: 
Upravljanje znanjem i upravljenje dokumentima s ugrađenim sustavom za rukovanje dokumentima, baze znanja, praćenje diskusija, check- in / check out funkcionalnost, izrada suradničkih softvera za upravljanje znanjem koji su razvijeni prema tekućim projektima ustanova.  Web sučelje za fleksibilan pristup krajnjih korisnika. Intuitivna klasifikacija dokumenata koja podržava hijerarhijsku strukturu. Automatska kontrola i korisnička kontrola. Napredne mogućnosti pretraživanja s filerima i punim tekstom.   

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Student će nakon odslušanih predavanja i rada u seminaru razumijeti teorijska i praktična načela i metode organizacije i upravljanja informacijama i znanjem. Razumijet će teorijska i praktična rješenja za potrebe suradnje i toka rada. Upoznat će izvore upravljanja preko aktivnosti kao što su praćenje zahtijeva, smještaj, raspored i vitalne dijelove o upravljanju projetima. Naučit će pronaći prave izvore za podršku projektu, steći vještine za planiranje i izbor najboljih izvora.  

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura obvezna: 
1.	Bahra, N. Competitive knowledge management. London : Palgrave, 2001. 
2.	Odabrana poglavlja iz organizacije znanja / urednica Jadranka Lasić-Lazić. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 2004.
3.	Slavić, A. Semantički Web, sustavi za organizaciju znanja i mrežni standardi. // Informacijske znanosti u procesu promjena / urednica Jadranka Lasić-Lazić. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 2005.
4.	Svenonius, E. The intellectual foundation of information organization. Cambridge, Ma; London: The MIT Press, 2000.

Naziv predmeta: 	Muzejska institucija
Naziv kolegija: 	Upravljanje u muzejima 
ECTS bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar (zimski)
Status: 	obvezatni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	bez uvjeta
Ispit: 	usmeni

Sadržaj: 
Kulturna politika zemlje i odnos prema muzejima i ostalim institucijama baštine; Ustanove, službe i udruženja nadležna za muzeje u Hrvatskoj; Muzejsko i baštinsko zakonodavstvo; Tipologija muzeja; Pojam mreže muzeja i matičnosti; Pojam i teorija upravljanja (funkcije) i njihova primjena na svijet muzeja; Planiranje u svijetu muzeja: oblikovanje poslanja i postavljanje ciljeva; Strateško planiranje; 
Upravljanje financijama; Organiziranje: organizacijska struktura muzeja, struktura osoblja; Razine upravljanja: upravno vijeće-ravnatelj-osoblje; Zapošljavanje i obrazovanje osoblja - muzejska profesija; Volonteri; Vođenje - motiviranje, komuniciranje; Kontroliranje - mjerenje učinkovitosti i kvalitete muzejskog rada; Zaključak. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Spoznati društveni okoliš u kojem djeluju muzeji u Hrvatskoj danas, spoznati osnovne aktivnosti kao i izvore upravljanja i primijeniti ih na neprofitnu instituciju muzeja; ovladati osnovnim vještinama upravljanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Moore, K. (Ed). Museum Management. London, N.Y: Routledge, 1994 (Poglavlja: 2, 3, 13, 26, 28). 
2.	Vujić, Ž. (Ur). Upravljanje u muzejima. /Tematski blok u časopisu/ Informatica museologica, br. 1-2, 2002, str. 6-60.  

Preporučena: 
1.	Maroević, I. Muzejska profesija - kriteriji i etika u: Anali Galerija A. Agustinčića, br. 16-17, 2001, str. 143-157. 
2.	Vujić, Ž. Obrazac osnutka prvih muzeja u Zagrebu. Muzeologija, br 37, 2000, str. 21-31.

Naziv predmeta: 	Uvod u arhivsku teoriju i praksu
Naziv kolegija:	Uvod u arhivsku teoriju i praksu
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semester
Status:		obvezan izborni
Oblik nastave:	2 sata predavanja, 1 sat vježbi u arhivu
Uvjeti:			
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Osnovni pojmovi: arhiv, arhivsko gradivo, arhivski fond i arhivska zbirka, arhivska služba. 
Životni ciklus dokumenata - Records continuum. 
Osnovna arhivska načela: provenijencija, prvobitni red, načelo organskoga rasta. 
Pojam arhivistike. Arhivistika kao znanstvena disciplina. 
Povijesni razvitak arhivistike kao znanstvene discipline.
Predmet i zadaća arhivistike. Dioba arhivistike.   
Spisovodstvo i arhivistika. 
Arhivistika i druge znanosti (povijest, pravo, informacijske znanosti).
Informacijska tehnologija i virtualni arhivi.
Arhivska terminologija.
Arhivska služba i arhivi u Hrvatskoj. Strani arhivi značajni za Hrvatsku. 
Arhivska literatura.
Stvaratelji arhivskoga gradiva i arhivi.  

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju osnovna načela, koncepte i terminologiju arhivistike, razvitak arhivistike i odnos prema srodnim disciplinama. Upoznaju obilježja i strukturu arhivskoga gradiva. Razvijaju senzibilitet za značenje i korištenje arhivskog gradiva.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	J. Kolanović (ur.), Arhivski fondovi i zbirke u SFRJ. SR Hrvatska, Beograd, Savez arhivskih radnika Jugoslavije, 1984.
2.	Arhivi, u: Enciklopedija Jugoslavije, sv. 1, Zagreb, JLZ, 1980., str. 250-294.
3.	B. Stulli, Arhivistika i arhivska služba. Studije i prilozi. Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1997 
4.	B. Stulli (ur.), Priručnik iz arhivistike, Zagreb, Hrvatski državni arhiv, 1977.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Arhivistički standardi i postupci Državnog arhiva Québeca, Hrvatski državni arhiv, Zagreb 1994.
2.	J. Buturac - S. Bačić, Iz historije pisanog dokumenta, Zagreb, 1966., str. 22-48.
3.	Keeping Archives. Editor Judith Ellis. 2. izd.  1993.
4.	Naar een nieuw paradigma in de archivistiek, ur. P. J. Horsman, F. T. C. J. Ketelaar, T. H. P. M. Thomassen, Amsterdam, 1999. (većina tekstova na engleskom)

Naziv predmeta: 	Organizacija znanja: Leksikografija i enciklopedika
Naziv kolegija: 	Uvod u enciklopediku
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status: 	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave: 	1predavanje + 1seminar
Uvjeti:			Jezične baze podataka
Ispit:	Pronaći, pročitati te usmeno izložiti jedan znanstveni članak iz područja enciklopedike. Samostalno oblikovati enciklopedijsku natuknicu i staviti je na online enciklopediju.

Sadržaj: 
Osnovni pojmovi enciklopedike. Čovjekova potreba za organiziranjem izvora znanja. Kratak povijesni pregled enciklopedija: od prvih enciklopedijskih zapisa pa do francuskih enciklopedista i suvremenih elektroničkih enciklopedija. Hrvatska enciklopedika i najznačajniji enciklopedisti. Klasifikacija enciklopedija, načini i kriteriji organizacije znanja u enciklopedijama. Ključna pravila oblikovanja enciklopedijske natuknice. Enciklopedije i novi mediji. Pregled i povijest najznačajnijih elektroničkih enciklopedija. Organizacija znanja u računalnim enciklopedijama. Enciklopedije kao epohalno-povijesne slike svijeta. U vježbama: Istraživanje elektroničkih i online enciklopedija (Britannica i Encarta, Internet encyclopedia of Philosophy, Artcyclopedia, Encyclopedia Mythica i sl.). Oblikovanje vlastite enciklopedijske natuknice. Principi izrade elektroničke enciklopedije. Izrada zajedničke elektroničke enciklopedije i stavljanje natuknica na nju.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 	
Studenti trebaju naučiti koristiti opće i strukovne online enciklopedije u svrhu pronalaženja provjerenih, pouzdanih i recenziranih informacija. Samostalno oblikovati enciklopedijsku natuknicu, sudjelovati u izradi principa i organizacije znanja u jednoj zajedničkoj elektroničkoj enciklopediji.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	Damir Boras, Nenad Prelog. Enciklopedija budućnosti: interaktivni izvor znanja, Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, 10 (2001), pp. 145-153, Sažetak, Summary, Lit. 6.
2.	Umberto Eco, Od Interneta do Gutenberga, 1996.
3.	Antun Vujić, Utemeljivanje enciklopedijske leksikografije kao informacijske znanosti, u: Slavko Tkalac i Miroslav Tuđman, uredili, Informacijske znanosti i znanje, Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990: 141-146.

Dopunska literatura:
1.	Igor Gostl, Od glagoljskih lucidarija do "Hrvatske enciklopedije", u: Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, Zagreb: 1995, 81-124.
2.	Radoslav Katičić, Enciklopedizam kao motiv književne i kulturne povijesti, u: Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, Zagreb: 1991, 15-18.
3.	Tomislav Ladan, Enciklopedije: izmedju zamisljivog i provedivog obrasca, u. Encyclopaedia Moderna, 364-369.
4.	Nenad Prelog, Damir Boras. Bibliografski izvori znanja na novim medijima, Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, 10 (2001), pp. 155-159, Sažetak, Summary, Lit. 4.
5.	Antun Vujić, Razvitak enciklopedistike i enciklopedijsko vrednovanje, u: Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, Zagreb: 1991, 25-44.
6.	Ljerka Schiffler, Ideja enciklopedizma i filozofijsko mišljenje, Zagreb: 1989.
7.	Ljerka Schiffler-Premec, Znanstvena spoznaja i enciklopedije, u: Radovi Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža, Zagreb: 1991, 19-24.
8.	Zgusta, Ladislav. Priručnik leksikografije. Sarajevo : Svjetlost, 1991.

Naziv predmeta:	Formalni jezici i prevodioci
Naziv kolegija:	Uvod u formalne jezike i automate
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status:		obvezan izborni 
Oblik nastave:	1 sat predavanja – 1 sat seminara – 2 sata vježbi
Uvjeti:			Objektno i vizualno programiranje
Ispit:			Pismeni i usmeni

Sadržaj:
Uvod. Osnove: skupovi, logika, grafovi. Elementi teorije formalnih jezika: znakovi i nizovi znakova, definicija formalnog jezika, regularni skupovi i izrazi. Gramatike: definicija gramatike, gramatika kao generator jezika, klasifikacija gramatika, beskontekstni jezici, stabla izvođenja, prikaz gramatika, Backus-Naurova forma, sintaksni dijagrami. Izvođenje i transformiranje gramatika: ekvivalentnost gramatika, supstitucija, faktorizacija, izbacivanje neupotrebljivih simbola, izbacivanje praznih produkcija, izbazivanje jediničnih produkcija, Chomskyjeva normalna forma, Greibachova normalna forma, eliminiranje rekurzija slijeva. Uvod u teoriju automata: konačni automat, izvođenje regularnih gramatika, nedeterministički konačni automat, stogovni automat.

Vježbe:
Vježbe slijede predavanja. Sva teorijska razmatranja i definicije upotpunnjavaju se odgovarajućim primjerima. U primjerima definiranja i transformiranja beskontekstnih gramatika maksimalno koristiti sustav don-grammar.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Student će dobiti temeljna znanja iz discipline formalnih jezika, posebno regularnih izraza, gramatika i automata, neophodna za izučavanje teorije sintaksne analize i prevođenja. Student će ovladati osnovnim postupcima sintaksne analize te će moći samostalno definirati sintaksu jezika za programiranje.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1.	DOVEDAN, Zdravko: FORMALNI JEZICI · sintaksna analiza, Zagreb, Zavod za informacijske studije, 2003.

Dopunska literatura:
1.	AHO, V. Alfred; ULLMAN, D. Jeffrey: The Theory of Parsing, Translation, and Compiling, vol. I: Parsing, Prentice-Hall,  1972.
2.	DENNING, J. P.; DENNIS, B. J.; QUALITZ, E. J.: Machines, Languages, and Computation, Prentice-Hall, 1978.
3.	DOVEDAN, Zdravko: don-grammar, program za definiranje i transformiranje beskontekstnih gramatika, Zagreb, Filozofski fakultet, 2003.
4.	DOVEDAN, Zdravko: Pascal i programiranje (1), Zagreb, don, 1995.
5.	HOPCROFT, E. J.; ULLMAN, D. J.: Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation,  Addison-Wesley, 1979.
6.	KALUŽNIN, A. L.: Što je matematička logika,  Zagreb, Školska knjiga 1975.
7.	KUREPA, Svetozar: Uvod u matematiku, Zagreb, Tehnička knjiga, 1970.
8.	WIRTH, N.: Algorithms + Data Structures = Programs, Prentice-Hall, 1976.
9.	YEH, T. R., editor:	Applied Computation Theory: Analysis, Design, Modeling, Prentice-Hall, 1976.

Naziv predmeta:  	Istraživačke metode
Naziv kolegija: 	Uvod u istraživačke metode 
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar (7. semestar)
Status: 	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:  	1 sat predavanja i 1 sata seminara na tjedan
Uvjeti:  	Položen  ispit iz Uvoda u teoriju /informacijske znanosti / bibliotekarstva / muzeologije / arhivistike 
Ispit: 			usmeni i pismeno  istraživanje prema zadanoj temi

Sadržaj:  Uvod u metodologiju istraživanja i njezinu primjenu u informacijskim znanostima. Kolegij je i teorijski i praktični, te treba upoznati studente i s tekućim istraživačkim projektima na odsjeku za informacijske znanosti, metodologijama koje se koriste i temama koje se istražuju. Nastavne teme: 1) Što je istraživanje: uvod u istraživačke metode; pregled kvantitativnih i kvalitativnih metoda; 2) Predmeti i ciljevi istraživanja; 3) Istraživačka etika; 4) Nacrt istraživanja; 5) Kvantitativne istraživačke metode; 6) Kvalitativne istraživačke metode; 7) Kvazi-kvalitativni pristupi; 8) Izrada nacrta istraživanja i prikaza istraživačkog problema (seminarski rad).

Cilj – opće i specifične kompetencije: a) razumjeti metode i važnost izvornih istraživanja; b) razumjeti kvantitativne i kvalitativne metodologije; c) shvatiti razlike i dosege pojedinih metoda kako bi se moglo odlučiti za njihovu ispravnu primjenu u pojedinim istraživanjima; d) osposobiti za oblikovanje nacrta istraživanja, definiranje problema, istraživačkih pitanja, i opis odgovarajućih metoda.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Marušić, M., Petrovečki M., Petrak J., Marušić, A.: Uvod u znanstveni rad u medicini, Medicinska naklada, Zagreb, 2000. 
2.	How to Read an Engineering Research Paper original text by Bill Grisworld; modified by G. Murphy. http://www.cs.ubc.ca/~murphy/cpsc507/winter02/documents/reading-eval.htm 
3.	On Creating Animated Presentations (12 stranica, PDF) Douglas E. Zongker and David H. Salesin. 2003 Symposium on Computer Animation. http://www.cs.ubc.ca/~van/ cpsc590/papers/Zongker.pdf 
4.	Graphcut Textures: Image and Video Synthesis Using Graph Cuts Vivek Kwatra, Arno Schodl, Irfan Essa, Greg Turk, Aaron Bobick http://www.cc.gatech.edu/cpl/projects/ graphcuttextures/ 
5.	Planning a Scientific Presentation (8 stranica) by Jason Harrison; includes "How to give a bad talk" by David Patterson 
6.	You and Your Research (16 stranica) Richard Hamming, 1986., http://zapata.seas.smu. edu/~gorsak/hamming.html  
7.	The Task of the Referee (7 stranica) Alan J. Smith, 1990, IEEE, http://www. computer.org/tpami/freecontent/taskoftheferee.pdf  
8.	Ke Wang, Liu Tang, Jiawei Han, Junqiang Liu: Top Down FP-Growth for Association Rule Mining. PAKDD 2002: 334-340 
9.	Eamonn Keogh, K. Chakrabarti, S. Mehrotra and M. Pazzani. Locally adaptive dimensionality reduction for indexing large time series databases. ACM SIGMOD 2001: 151-162 

Naziv predmeta:  	Izvještajni sustavi
Naziv kolegija: 	Uvod u izvještajne sustave i službe
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar (5. semestar)
Status: 	izborni za sve studije na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:  	1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Ispit: 			usmeni i pismeno  istraživanje prema zadanoj temi
Uvjeti:  		poznavanje stranog jezika, interes za analize

Sadržaj: Područje i predmet bavljenja izvještajne djelatnosti: nacionalna sigurnost. Izvještajni ciklus: oblikovanje izvještajnih zahtjeva, prikupljanje informacija, obrada prikupljenih informacija,  analiza, produkcija izvjesnica: vrste izvještajnih uradaka; Upravljanje izvještajnim procesima. Podjela izvještajne djelatnosti: izvještajna djelatnost, protuizvještajna djelatnost, specijalne operacije. Osnovna terminologija: agenti i agenturne mreže; vrste izvjesnica. Nacionalne izvještajne službe (nekoliko primjera). Poslovni izvještajni sustavi. Informacijska znanost i izvjesnice. Informacije i dezinformacije. Informacijsko ratovanje: strategije za 21. stoljeće. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s područjem izvještajne djelatnosti; usvojiti osnovnu terminologiju. Razumjeti zadaće nacionalnih izvještajnih službi i poslovnih izvještajnih sustava. Osposobiti studente da usvoje metode za razlikovanje prirode obavijesti, dezinformacija i izvjesnica.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	Anton Grizold: «Međunarodna sigurnost. Teorijsko-institucionalni okvir», Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, Zagreb, 1998
2.	Lisa Krizan: «Intelligence Essentials For Everyone», Joint Military Intelligence College, Washington, DC, June 1999
3.	George J. Stein, AWC: «INFORMATION WARFARE», Airpower Journal - Spring 1995.,  http://www.airpower.maxwell.af.mil/airchronicles/apj/spr95.html 
4.	M. Tuđman: «HIS: 1993-1998. Prvih pet godina Hrvatske izvještajne službe», Nacionalna sigurnost i budućnost, Zbornik 1., Zagreb: udruga sv. Jurja, 2001., str. 23-51.
5.	M. Tuđman: «Prikazalište znanja», Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 2003, str. 29. - 50.
6.	Vladimir Volkov: «Dezinformacija. Od trojanskog konja do interneta», Naš dom, Beograd, 2001.

Naziv predmeta: 	Leksikografija
Naziv kolegija: 	Uvod u leksikografiju
ECTS-bodovi:	3
Jezik: 			hrvatski (engleski)
Trajanje: 		1 semestar (7. semestar)
Status: 	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave: 	Predavanja (2+0)
Uvjeti: 		Nema uvjeta
Ispit: 			pismeni

Sadržaj: 
Kolegij počinje povijesnim pregledom leksikografske djelatnosti, a zatim se usredotočuje na osnove leksikografske teorije i metodologije. Opisuju se rječnički tipovi i objašnjavaju podjele leksikografskih priručnika prema različitim kriterijima (broj jezika, tip podataka koje donose, namjena, vremenski raspon, normativan odnosno deskriptivan pristup, korisnici itd.) Analiziraju se sve rječničke kategorije u različitim tipovima rječnika tj. rječnička makro- i mikrostruktura. Upozorava se na osnovne probleme pri identifikaciji leksema, gramatičkoj obradi, bilježenju izgovora, semantičkoj analizi i definiranju, odnosno uspostavljanju leksičke ekvivalencije. Identificiraju se leksikografski izvori i građa, a na primjerima jednojezičnih i dvojezičnih rječnika ilustriraju konkretni leksikografski postupci.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će naučiti razumijevati osnovne zahtjeve i teškoće leksikografskoga rada i pobliže upoznati semantičke i druge odnose među leksičkim jedinicama, potrebe za egzemplifikacijom i sl., te tako steći uvid u različite oblike rječničke prakse. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura:
1.	Jackson, H. (2002) Lexicography, An Introduction, Routledge
2.	Svensen, B. (1993) Practical Lexicography, Oxford: OUP

Dodatna literatura:
1.	Landau, S. (2001) Dictionaries, The Art and Craft of Lexicography, 2nd ed.,Cambridge: CUP 
2.	Jackson (1988) Words and their Meaning, London: Longman
3.	Hartmann, R.R.K. (ed.)Lexicography: Principles and practice, 1983, Academic Press

Naziv kolegija: 	Uvod u metodologiju društvenih istraživanja
ECTS bodovi: 	2
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 		obvezan
Oblik: 			1 sata predavanja i 1 sat vježbi (B)
Uvjeti: 
Ispit: 

Sadržaj: Iz programskog paketa Filozofskog fakulteta.

Naziv predmeta:	Muzeologija
Naziv kolegija:	Uvod u muzeologiju 
ECTS bodovi:	6
Jezik:			hrvatski jezik
Trajanje:		1 (ljetni) semestar
Status:		obvezan izborni
Oblik nastave:	2 sata predavanja i 2 seminara tjedno
Uvjeti:			bez uvjeta
Ispit:			pismeni

Sadržaj:
Uvod: podjela i struktura muzeologije; 
Povijesna muzeologija: povijest muzeologije kao znanosti od prvog muz. traktata do muzeologije kao zn. discipline, povijest muzeološkog
školovanja, povijest muzeja u svijetu i povijest muzeja u Hrvatskoj. 
Praktična muzeologija: pojam muzejske institucije i ustanove, muzeološke institucije i muzeja; mreža muzeja i matičnost, muzejska profesija s naglaskom na etici.
Teoretska muzeologija: definicija muzeologije kao grane inf. znanosti, predmet muzeologije : muzejski predmet – identiteti muzejskog predmeta – muzealnost – muzeološke teorije – muzeološke funkcije, muzeološka funkcija zaštite: od sabiranja do fizičke zaštite, muzeološka funkcija proučavanje/istraživanje, muzeološka funkcija komunikacije: opća komunikacija i muzejska izložba  – od definicije do tipologija. 
Zaključak.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s povijesnim razvitkom muzeja i muzeologije. Studenti će steći temeljna znanja o muzeološkoj teoriji – osposobiti se za primjenu teorije u praksi – i usvojiti muzeološki načina mišljenja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura:
1. Maroević, I. Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske znanosti, 1993.
2. Edson, G. Dean, D. The Handbook for Museums (Section I, III, IV), London, New York, 1994.
3. Humski, V. Pregled povijesti muzeja u Hrvatskoj, Muzeologija, 24 (1986).

Preporučena:
1. Hooper-Greenhill, E. Museums and the Shaping of Knowledge, London, 1992.
2. Tuđman, M. Struktura kulturne informacije, Zagreb, 1983.

Naziv predmeta: 	Informacijsko-komunikacijske tehnologije
Naziv kolegija: 	Uvod u obradu prirodnog jezika
ECTS-bodovi: 	5
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar  
Status: 	obvezan izborni 
Oblik nastave: 	2 sata predavanja i 1 sat vježbi
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			pismeni

Sadržaj: 
Pojam «prirodan» odnosi se na jezik koji ljudi govore, primjerice hrvatski, engleski, njemački, itd., za razliku od umjetnih jezika kao što su to programski jezici. Obrada prirodnog jezika odnosi se na programe koji se na neki način bave prirodnim jezikom. Tako se primjerice koristi za izradu korisničkih sučelja gdje računalo prirodnim jezikom kažemo što želimo da učini. Koristi se i kod usvajanja znanja te pretraživanja informacija, gdje računalo mora pronaći članke na zadanu temu te kod prijevoda s jednog prirodnog jezika na drugi.
Kolegij daje uvod u obradu prirodnog jezika s osnovnim ciljem proučavanja korištenja prirodnog jezika iz računalne perspektive. Kolegij obuhvaća sintaktičku analizu, semantičku interpretaciju i pragmatiku jezika te donosi simbolički i statistički pristup. Teme su: razumijevanje prirodnog jezika, morfološka obrada, leksikon, tager, pretvornik, parser, razrješavanje višeznačnosti, deduktivni pristupi interpretaciji, strojno prevođenje i učenje prirodnog jezika.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
a) razumjeti vodeće trendove i sustave za obradu prirodnog jezika; b) razumjeti pojmove morfologije, sintakse, semantike i pragmatike jezika te moći dati odgovarajuće primjere koji će ilustrirati ta područja; c) shvatiti ulogu pragmatike za razumijevanje prirodnog jezika; d) moći opisati jednostavni sustav koji se temelji na logici i pokazati razliku između izrade semantičkog prikaza i interpretiranja tog prikaza; e) moći opisati aplikaciju koja se bavi obradom prirodnog jezika i biti sposoban pokazati mjesta sintaktičke, semantičke i pragmatičke obrade; f) pokazati znanje dviju ili više metoda za rješavanje zamjeničkih odnosa u svrhu razumijevanja semantičke interpretacije

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
Osnovna:
1.	Butler, C. (ed), Computer and Written Text. Blackwell, 1992.
2.	Marko Tadić. Jezične tehnologije i hrvatski jezik. Exlibris, Zagreb 2003. 
Dopunska:
1.	James Allen. Natural Language Understanding. 2nd edition.  
2.	Marko Tadic. Problemi računalne obrade imeničnih oblika u hrvatskome. Suvremena lingvistika 34, (1992), str. 301-308.
3.	Marko Tadic. Building the Croatian Morphological Lexicon. Proceedings of the EACL2003 Workshop on Morphological Processing of Slavic Languages (Budimpešta 2003), ACL, str. 41-46. 
4.	Robert Dale, Hermann Moisl and Harold Somers, eds. Handbook of Natural Langauge Processing. MIT Press, 2000. 
5.	Lucja M. Iwanska and Stuart C. Shapiro, eds. Natural Language Processing and Knowledge Representation. MIT Press, 2000. 
6.	Roland R. Hausser. Foundations of Computational Linguistics: Human-Computer Communication in Natural Language. Springer Verlag, 2001. 

Naziv predmeta: 	Obrada jezika i pisanog teksta
Naziv kolegija: 	Uvod u računalni govor
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar  (2. semestar)
Status: 	izborni 
Oblik nastave: 	2 sata predavanja
Ispit: 			Usmeni i pismeni ispit

Sadržaj: 
Povijesni pregled računalnog stvaranja govora, različiti načini stvaranja računalnog govora. Kolegij potiče razvijanje općih i specifičnih kompetencija (znanja i vještina) za svaki pojedini predmet i/ili modul.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Cilj je da student dobije povijesni pregled područja i kratki pregled trenutnih istraživanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
1.	Schroeder, Manfred R. Computer speech: recognition, compression, synthesis, Springer, 1999.
2.	Dutoit, Thierry. An Introduction to Text-to-Speech Synthesis. Kluwer Academic Publishers, 1997.
3.	Progress in speech synthesis. editors J.P.H. van Santen, R.W. Sproat, J.P. Olive, J. Hirschberg, New York; Berlin; Heidelberg : Springer-Verlag , 1997

Naziv predmeta: 	Uvod u teoriju organizacije znanja
Naziv kolegija: 	Uvod u teoriju organizacije znanja
ECTS-bodovi: 	3
Jezik:  		hrvatski 
Trajanje:  		1 semestar  (4. semestar)
Status: 	izborni za informatologiju, ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:  	predavanja, vježbe, seminar
Ispit: 			usmeni i pismeni 

Sadržaj:
U okviru predmeta obradit će se slijedeće teme:
Društvo znanja i društvene promjene. Načela i prakse vezane uz različite informacijske izvore. Informacijska politika i razvoj društava.
Novi modeli rada: Radnici znanjem(informatori) i voditelji znanja (organizatori informacijskih procesa)
Razlika upravljanja znanjem i intelektualnim kapitalom
Stvaranje i razmjena informacija i znanja
Organizacija informacija i znanja, upravljanje znanjem i mjerenje

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
1.	Pulić i D. Sundać: Intelektualni kapital, IBCC 2002 Rijeka.
2.	N. Bahra: Competitive Knowledge Management,Palgrave, 2001, London
3.	M. W. McElroy: The New Knowlwdge Management, Complexity, learning, and Sustainable Inovation, KMCI Press, 2003. Burlington.
4.	V. Allee: The Future of Knowledge, Increasing Prosperity through Value Networks, KMCI Press, 2003. Burlington.
5.	Bergeron: Essentials of Knowledge Management. Wiley 2003. USA.

Naziv predmeta:	Terminologija i terminografija
Naziv kolegija:	Uvod u terminologiju i terminografiju
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski (engleski)
Trajanje:		1 semestar (8. semestar)
Status:	obvezan za informatologiju, izborni za ostale smjerove na Odsjeku i FF-u
Oblik nastave:	2 sata predavanja 
Uvjeti:			nema uvjeta
Ispit:			usmeni 

Sadržaj: 
Terminologija je disciplina koja se bavi proučavanjem i stvaranjem nazivlja pojedinih struka ili znanstvenih disciplina. Premda vrlo stara djelatnost, tek se u novije vrijeme konstituira kao samosvojno znanstveno područje, danas od velike važnosti u raznim područjima informacijskih znanosti. Naziv „terminologija“ višeznačan je pa se najprije definira i razgraničuju od srodnih disciplina, ponajprije leksikografije, no objašnjava i njezina interdisciplinarnost. Daje se iscrpan uvod u terminološku teoriju, ciljeve, načela i metodologiju. Objašnjava se odnos pojma (koncepta) i naziva (termina) te načini uspostavljanja odnosa između termina u jednojezičnom i višejezičnom kontekstu.
Obrazlaže se uloga međunarodnih standarda i analiziraju postojeće terminološke banke i njihova izrada. U drugom je dijelu kolegija naglasak na terminografskim postupcima s osobitim obzirom na suvremenu računalnu tehnologiju i elektroničke sustave upravljanja terminologijom.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će steći uvid u terminološku teoriju i praktična načela; osvijestiti nužnost normiranja (hrvatskoga) nazivlja i potrebe za međujezičnom harmonizacijom terminoloških sustava. Upoznat će načela standardizacije terminologije u sklopu jezičnoga planiranja i postupke gradnje terminoloških banaka.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezatna literatura: 
1.	Cabré, M. T. (1998) Terminology (Theory, methods and applications), Amsterdam/ Philadelphia; John Benjamins
2.	ISO Recommendation R 1087:1969 Vocabulary of Terminology 
3.	Mihaljević, M. (1998) Terminološki priručnik, Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada
4.	(Nazivlje –rječnik (ISO 1087) 1996, Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo
5.	Sager, J. (1990) A Practical Course in Terminology Processing, John Benjamins, Amsterdam

Dodatna literatura:
1.	Antia, B. E. (2000) Terminology and Language Planning, Amsterdam/ Philadelphia: John Benjamins
2.	Kageura, K. (2002) The Dynamics of Terminology, Amsterdam/ Philadelphia: John Benjamins
3.	Rey, A. (1995) Essays on Terminology, Amsterdam/ Philadelphia: John Benjamins
4.	Temmerman, R. (2000) Towards New Ways of Terminology Description, Amsterdam/ Philadelphia: John Benjamins
5.	Wright, S. E. and G.Budin (1997) Handbook of terminology management. Amsterdam/Philadelphia: John Benjamins Publishing Co. 2 Volumes
6.	Wüster, E., Introduction to the General Theory of Terminology and Terminological Lexicography, Springer, Vienna, 1979 (ili na njemačkom, francuskom ili španjolskom)

Naziv predmeta:	Virtualni muzej
Naziv kolegija: 	Virtualni muzej 
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 	hrvatski
Trajanje: 	1. semestar (ljetni)
Status: 	izborni kolegij struke 
Oblik nastave: 	1 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno 
Uvjeti: 	bez uvjeta
Ispit: vrednovanje prisutnosti studenata i opisno ocjenjivanje dva seminarska rada 

Sadržaj: 
Uvodne teme kolegija obuhvaćaju razmatranje pojmova virtualne stvarnosti, virtualnog muzeja u različitim medijima te ključne pojmove spojivost (povezivost kroz hyperlinkove) i multimedijalnosti i interaktivnosti. Razmatrat će se i usporedba pojma originala u stvarnoj muzejskoj ustanovi i originala u virtualnoj realnosti. 
S obzorom na tipologiju virtualnih muzeja razmatrat će se ekonomska isplativost uspostave i održavanja virtualnog muzeja te istraživanja posjetilaca virtualnih muzeja.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznavanje studenata s tipologijom i osnovnim pojmovima vezanim uz virtualni muzej te osnovno osposobljavanje studenata za vrednovanje i kritičku prosudbu virtualnih muzeja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obavezna literatura:
1.	Vujić, Žarka. Istraživanje prezentiranja etnografskih muzeja na webu // Etnološka istraživanja 7 (2001) 79-101.
2.	Wired Museum. Washington : American Association of Museums, 2001

Preporučena literatura:
1.	Vujić, Žarka; Zlodi, Goran. The Virtual Museum in the School Library. // BOBCATSS"99 Proceedings: Learning Society - Learning Organisation - Lifelong Learning / (ur.). Darmstadt; Stuttgart : Fachhochschule Darmstadt; Fachhoschschule Stuttgart, 1999. 496-503.
2.	Zlodi, Goran. Muzejska komunikacija u novom okruženju : web-stranica Etnografske zbirke Samoborskog muzeja // Etnološka istraživanja 7 (2001)

Naziv predmeta: 	Vjerojatnost i statistika
Naziv kolegija: 	Vjerojatnost i statistika
ECTS-bodovi: 	6
Jezik:  		hrvatski
Trajanje:  		1 semestar 
Status:  		obvezan
Oblik nastave:  	2 sata predavanja i 2 sata vježbi
Uvjeti: 		
Ispit:  			U toku semestra tri testa ili na kraju semestra pismeni i usmeni ispit.

Sadržaj:
1.	Uzorak. Uzorak bez vraćanja i s vraćanjem u temeljni skup. Ponavljanje eksperimenta pod jednakim uvjetima. Veliki temeljni skup.
2.	Prostor vjerojatnosti. Eksperiment, algebra događaja i vjerojatnost. Disjunktnost događaja. Vjerojatnost uije događaja.
3.	Uvjetna vjerojatnost. Nezavisnost i uvjetna vjerojatnost. Tatalna vjerojatnost i Bayesova formula.
4.	Funkcija razdiobe. Slučajna varijabla. Funkcija razdiobe i funkcija vjerojatnosti. Očekivanje i varijanca.
5.	Diskretne razdiobe. Uniformna razdioba. Binomna razdioba. Poisonava razdioba.
6.	Kontinuirane razdiobe. Uniformna razdioba. Normalna razdioba. Eksponencijalna razdioba. Studentova iHi-kvadrat razdioba.
7.	Slučajni uzorak. Dvodimanzionalna funkcija razdiobe i koeficijent korelacije. Funkcija razdiobe slučajnog uzorka. Statistika. Očekivanje i varijanca slučajnog uzorka. 
8.	Ocjene parametara razdiobe. Postupak momenata, maksimalne vjerojatnosti i nepristrane ocjene. Ocjena intervala parametara razdioba. Ocjene parametara normalne razdiobe.
9.	Testiranje statističkih hipoteza. Hipoteza i test. Pogreška prvog i drugog reda. Testovi parametara normalne razdiobe. Hi-kvadrat testovi.
10.	Linearna regresija. Pravac regresije. Ocjene parametara pravca regresije. Ocjena koeficijenta korelacije.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Studenti će savladati osnovna znanja iz vjerojatnosti i statistike: pojam temeljnog skupa i uzorka, pojam vjerojatnosti i uvjetne vjerojatnosti, pojam slučajne varijable, funkcije razdiobe i funkcije vjerojatnosti, pojam slučajnog uzorka kojega određuje statistika. Studenti će obraditi statistički postupak ocjene parametara razdiobe, testiranja statističkih hipoteza i linearnu regresiju.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura:
1.	M. Mood, F. A. Graybill, D. C. Boes: Introduction to the Theory of Statistics, McGraw-Hill, New York 1974.
2.	Pavlić, Statistička teorija i primjena, Tehnička knjiga, Zagreb 1988.

Naziv predmeta:	Vrednovanje arhivskog gradiva
Naziv kolegija:	Vrednovanje arhivskog gradiva
ECTS-bodovi:	6
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		5. semester
Status: 		obvezan izborni
Oblik nastave:	2 sata predavanja, 2 sata seminara
Uvjeti:			
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Pojam vrednovanja arhivskoga gradiva. Komparativna analiza vrednovanja u arhivistici, muzeologiji i bibliotekarstvu. Povijesni razvoj vrednovanja gadiva u pismohranama. Razvoj arhivskih teorija vrednovanja. Schellenbergova teorija vrednovanja: evidencijska i informacijska vrijednost zapisa; primarna i sekundarna vrijednost. Funkcionalno vrednovanje. Suvremene  tendencije vrednovanja u arhivskoj teoriji i praksi, komparativno zakonodavstvo o vrednovanju u Europi i propisi u Republici Hrvatskoj. Zahtjevi vrednovanja u elektroničkome okruženju. Vrednovanje i kategorizacija stvaratelja. Postupci i metodologija vrednovanja. Popisi s rokovima čuvanja. Klasifikacijski sustavi i rokovi čuvanja. Liste gradiva s rokovima čuvanja. Planiranje i postupak izlučivanja. Dokumentacija o vrednovanju i izlučivanju.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju načela i metodologiju vrednovanja arhivskoga gradiva. Razvijaju sposobnost za analizu vrijednosti arhivskog gradiva kao informacijskog izvora, evidencije o poslovanju,  načinu rada, funkcijama i djelatnosti organizacija i kao kulturnog dobra. Osposobljavaju se za vrednovanje i izlučivanje gradiva te za vođenje akvizicijske politike arhiva.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	Bernard Stulli (ur.), Priručnik iz arhivistike, Zagreb, 1977.
2.	Bernard Stulli, Arhivistika i arhivska služba. Studije i prilozi, Hrvatski državni arhiv, Zagreb 1997., str. 365-384.
3.	Th. R. Schellenberg, Kriteriji vrijednosti arhivskoga gradiva i Metode izlučivanja spisa, u  Moderni arhivi. Principi i tehnika rada, Beograd, 1968: 84-99, 118-157
4.	Barbara Reed, Vrednovanje i izlučivanje, Skripta, izbor članaka), Zagreb, 1994.

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Odabiranje arhivskog gradiva, u: Arhivistički standardi i postupci Državnog arhiva Québeca, Zagreb, HDA, 1994.
2.	Jozo Ivanović, Vrednovanje elektroničkih zapisa, Arhivski vjesnik 42 (1999), str. 7‑21.
3.	Davorin Eržišnik, Pretpostavke za valorizaciju zapisa na elektronskim medijima, Arhivski vjesnik 42 (1999), str. 37-44.
4.	Richard Brown, Funkcionalno vrednovanje u Državnom arhivu Kanade, Arhivski vjesnik 41 (1998), str. 51-65.
5.	Pravilnik o vrednovanju te postupku odabiranja i izlučivanja arhivskoga gradiva (Narodne novine 90/2002)

Naziv predmeta: 	Zaštita
Naziv kolegija: 	Zaštita elektroničkog gradiva
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar 
Status: 		izborni
Oblik nastave: 	1 sat predavanja 1 sat seminara 
Uvjeti: 		nema uvjeta
Ispit: 			pismeni i usmeni

Sadržaj: 
Uvodno se daje pregled povijesti zaštite gradiva, te uspoređuje definicija klasičnog zapisa i zapisa u elektroničkoj okolini. Nadalje se raščlanjuje struktura elektroničkog zapisa (fizička, logička i konceptualna razina), objašnjavaju razlike u formatima zapisa teksta, slika, zvuka, videa, multimedije itd. Zatim se ukazuje na slojevitost problema održavanja elektroničkog gradiva, dugovječnost, pregled, kodiranje, međusobna povezanost, nadležnost za arhiviranje, konverzija formata, autorska prava itd.). Obrazlaže se uloga metapodataka u zaštiti elektroničkih dokumenata. Objašnjavaju se postupci i metode očuvanja elektroničkih dokumenata (osvježavanje medija, migracija zapisa, emulacija aplikacijske okoline, virtualni stroj, univerzalno virtualno računalo itd.). Nadalje se obrađuju postupci i metode očuvanja autentičnosti u elektroničkoj okolini, formati za razmjenu očuvanih elektroničkih dokumenata (XML itd.), postupci i metode zaštite elektroničkih dokumenata (mehanizmi zaštite, Uredba o načinu pohranjivanja i posebnim mjerama tehničke zaštite posebnih kategorija osobnih podataka Vlade RH – NN 139/04, elementarne nepogode), te postupci i metode u slučaju oštećenja medija zbog elementarnih nepogoda. Nadalje se daje pregled standarda i referentnih modela bitnih za zaštitu i očuvanje elektroničkog gradiva (OAIS, EAD itd.), te pregled rezultata značajnih međunarodnih projekata (InterPares, PADI, PANDORA, NEDLIB, CAMiLEON itd.). Na kraju se daje prikaz posljednjih rezultata stranih i domaćih istraživanja u području zaštite elektroničkog gradiva.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Osnovni cilj predavanja je stjecanje znanja o problematici i temeljnim principima zaštite elektroničkog gradiva i njegovog očuvanja na dulji vremenski rok. Poznavanje postupaka i metoda u slučaju oštećenja elektroničkog gradiva. Poznavanje standarda i međunarodnih projekata značajnih u području očuvanja elektroničkog gradiva, te smjera daljnjih istraživanja.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura – obvezna: 
1.	Diessn, Raymond J. van, Werf-Davelaar, Titia van der, Authenticity in a Digital Environment, KB/IBM Long-Term Preservation Study Report No. 2, IBM Netherlands, Amsterdam, 2002., <http://www.kb.nl/>
2.	Lavoie, Brian F., The Open Archival Information System Reference Model: Introductory Guide, DPC Technology Watch Series Report 04-01, OCLC Online Computer Library Center, Inc. and Digital Preservation Coalition, 2004., <http://www.dpconline.org/docs/lavoie_OAIS.pdf> 
3.	Stančić, Hrvoje, Očuvanje elektroničkih informacijskih objekata: arhivi, knjižnice, muzeji – zajednička koncepcija, u: Katić, Tinka (ur.), Zbornik 7. seminara Arhivi, knjižnice, muzeji, Hrvatsko knjižničarsko društvo, Zagreb, 2004., str. 26-35.
4.	Stančić, Hrvoje, Sustavi zaštite kao preduvjet za dokazivanje autentičnosti digitalnog gradiva, u: 5. seminar Arhivi, knjižnice i muzeji. Mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture, Zagreb, 2002., str. 26-31.
5.	Thibodeau, Kenneth, Overview of Technological Approaches to Digital Preservation and Challenges in Coming Years, u: The State of Digital Preservation: An International Perspective, Council on Library and Information Resources (CLIR), Washington, D.C., SAD, srpanj 2002., str. 4-31.
6.	Uredba o načinu pohranjivanja i posebnim mjerama tehničke zaštite posebnih kategorija osobnih podataka Vlade RH, NN 139/04

Literatura – izborna: 
1.	Duranti, Luciana, Estwood, Terry, MacNeil, Heather, Preservation of the Integrity of Electronic Records, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Nizozemska, 2002. 
2.	Long-term Preservation of Authentic ER: Findings of the InterPARES Project, The, 2001., <http://www.interpares.org/book/index.htm> 
3.	Jones, Maggie, Beagrie, Neil, Preservation Management of Digital Materials. A Handbook, The British Library, London, 2001.; on-line verzija na: <http://www.dpconline.org>
4.	Schneier, Bruce, Secrets & Lies. Digital Security in a Networked World, John Wiley & Sons, Inc., USA, 2000.
5.	Webb, Colin, Digital Preservation – A Many-Layerd Thing: Experience at the National Library of Australia, u: The State of Digital Preservation: An International Perspective, Council on Library and Information Resources (CLIR), Washington, D.C., SAD, srpanj 2002., str. 65-77.
6.	Ždrnja, Bojan, Što su i kako rade virusi, Biblioteka Prvi korak, Bug & SysPrint, Zagreb, 2003.

Naziv predmeta:	Zaštita građe i podataka
Naziv kolegija:	Zaštita knjižničnog i arhivskog gradiva
ECTS-bodovi:	3
Jezik:			hrvatski
Trajanje:		1 semestar
Status: 		obvezni izborni
Oblik nastave:	1 sat predavanja, 1 sat seminara
Uvjeti:			
Ispit:			usmeni ispit

Sadržaj:
Svrha zaštite. Optimalni uvjeti čuvanja knjižničnog i arhivskog gradiva.
Materijali na kojima je zabilježeno tradicionalno knjižnično i arhivsko gradivo: papir ručne i strojne izrade te druge vrste papira; pergamena; koža; ostali materijali koji se susreću u dokumentima i knjigama (vosak, tkanina i dr.) Materijali strojno čitljivih zapisa: audiovizualnih (fotografija, film, mikrofilm, zvučni dokumenti) i dokumenata elektroničke obrade: Sredstva za pisanje: kineski i indijski tuševi; željezno-galna, alizarinska i anilinska crnila; različite vrste olovaka; tipkani i tiskani tekstovi. Uzroci oštećenja: fizikalno-kemijski (vlaga, toplina, svjetlo, zagađeni zrak, kiseline), biološki i mehanički. Prirodne katastrofe (požar, poplava, potres i dr.) i ratovi kao uzroci oštećivanja gradiva. Uloga zgrade u zaštiti gradiva. Namjenski građene i adaptirane zgrade. Organizacija prostora unutar zgrade. Spremišta, čitaonice, radni prostor i ostali prostori. Oprema. Zaštita od različitih vrsta oštećenja. Zaštita tijekom izlaganja. Planiranje mjera sigurnosti i zaštite za slučaj katastrofa i ratova. Zaštita prijenosom na druge medije (fotokopiranje, mikrofilmiranje, skeniranje). Značenja zaštitne ambalaže u zaštiti gradiva. Vrste zaštitne ambalaže. Materijali za izradu zaštitne ambalaže. Zaštita različitih vrsta gradiva: pojedinačni zapisi, pečati, isprave s privješenim pečatima, knjige, novine, grafike, zemljovidi, nacrti i dr. Zaštita strojno čitljivih zapisa.
Uloga uveza u zaštiti. Vrste uveza. Uloga konzerviranja i restauriranja u zaštiti gradiva. Metode restauriranja. Metode masovnog konzerviranja i restauriranja u zaštiti gradiva: masovna dezinfekcija, neutralizacija i restauriranje kalanjem. Kriteriji za osnivanje restauratorskih radionica i foto-laboratorija. Značenje dokumentiranja konzervatorsko-restauratorskih radova. Prioriteti za zaštitu.

Cilj – opće i specifične kompetencije:
Studenti upoznaju vrste i uzročnike oštećenja gradiva, svojstva materijala i sredstava kojima je gradivo zapisano i utjecaj uzročnika oštećenja na njih. Osposobljavaju se za prepoznavanje vrsta oštećenja i poduzimanje mjera za njihovo sprečavanje i otklanjanje, kao i za provođenje preventivnih mjera zaštite arhivskog gradiva te za planiranje i upravljanje sustavom zaštite.

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Popis literature potrebne za studij i polaganje ispita:
1.	Mušnjak, T. Uloga zgrade u zaštiti pisane baštine. Arhivski vjesnik, 44 (2002),183-194. 
2.	Mušnjak, T. Arhivi: Između digitalnih zapisa i ubrzanog propadanja gradiva na kiselom papiru. Masovna neutralizacija zapisa na kiselom papiru. Arhivski vjesnik, 44 (2001), 61-70. 
3.	Arhivistički standardi i postupci Državnog arhiva Québeca. Hrvatski državni arhiv. Zagreb, 1994. (poglavlja D i F)
4.	Priručnik iz arhivistike. SDARJ. Zagreb, 1977. (poglavlja: VII, XV, XVI i XIX)

Popis literature koja se preporučuje kao dopunska:
1.	Plathe, A. Unescov program hitnih mjera za zaštitu vitalnog gradiva u slučaju oružanih sukoba. Arhivski vjesnik, 43 (2000),  77-90.
2.	Duchein, M. Archive Buildings and Equipment. ICA Handbook series vol. 6., München – New York – London, 1988.
3.	Ritzenthaler, M.L. i dr. Upravljanje fotografskim arhivima. SAA Serija temeljnih priručnika. Chicago, 1994. 
4.	Maria Guercio, La conservazione. Metodi e standard, u Archivistica informatica. I documenti in ambiente digitale. Carocci editore 202: 97-128.
5.	La conservation des documents: Conditions, moyens et technique, Les metodes de protection, de restauration et de substitution i Le bâtimen d'archives, u: a pratique archivistique française, Paris, 1995: 467-572.

Naziv predmeta: 	Zaštita muzejskih zbirki
Naziv kolegija: 	Zaštita muzejskih zbirki 
ECTS bodovi:	3
Jezik: 	hrvatski jezik
Trajanje: 	1 semestar (zimski)
Status: 	obvezatni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminar tjedno
Uvjeti: 	
Ispit: 	pismeni

Sadržaj: 
zaštita arheološkog materijala I-III - zaštita tekstila I-II - zaštita papira I-III - zaštita štafelajnog slikarstva I-II - zaštita skulptura I-II - zaštita predmeta primijenjenih umjetnosti - zaštita prirodoslovnih zbirki - zaštita tehničkog materijala. 

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Usvojiti temeljna znanja o osobinama muzejske građe po vrstama materijala, steći sposobnost kvalificiranog sudjelovanja u grupnom radu pri određivanju zaštitnih mjera. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Obvezna literatura: 
1.	Knell, S. (Edit.) Care of Collections, London, 1994. 
2.	Thompson, J.M.A. (Edit.) Manual of Curatorship, London, 1984. 

Preporučena: 
1.	Edson, G. Dean, D. The Handbook for Museums (Section II), London, New York, 1994.
2.	Laszlo, Ž. Priručnik za preventivnu zaštitu slika, Zagreb, 2001. 

Naziv predmeta: 	Zaštita građe i podataka
Naziv kolegija: 	Zaštita podataka 
ECTS-bodovi: 	3
Jezik: 			hrvatski
Trajanje: 		1 semestar
Status: 	obvezni izborni
Oblik nastave: 	1 sat predavanja + 1 sat seminara
Ispit: 			Studenti su obavezni napisati seminarski rad, a na kraju semestra polaže se pismeni i usmeni ispit.

Sadržaj: 
Uvod. Potreba za zaštitom podataka, problem sigurnosti podataka, sigurnosna politika, vrste zaštite; Kontrola pristupa, korisnički računi, zaporke; Sustav datoteka u različitim operativnim sustavima (Unix, Windows, MacOS), načini ograničavanja pristupa pojedinim direktorijima i datotekama. Računalni virusi, načini funkcioniranja i širenja virusa, programi za antivirusnu zaštitu; Sigurnost i zaštita podataka na Internetu, vrste napada na servere i mogućnosti zaštite od njih; Računalni kriminal, vrste napada, otkrivanje uljeza, digitalni dokazi.

Cilj – opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s problemima, metodama i načinima zaštite elektronskih podataka u računalu i na Internetu, te s pitanjima računalne sigurnosti. 

Praćenje kvalitete i uspješnosti predmeta: Provjera kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta vršit će se kombiniranjem unutrašnje i vanjske evaluacije. Unutrašnju evaluaciju činit će nastavnici i studenti. Evaluacija će se provesti metodom ankete na kraju semestra. Vanjsku evaluaciju realizirat ćemo prisustvovanjem kolega na predmetu i njihovom ocjenom predmeta i nastavnika.

Literatura: 
Obvezna literatura:
1.	Bača, Miroslav: Uvod u računalnu sigurnost, Narodne novine, Zagreb, 2004.
2.	McNamara, Joel: Secrets of Computer Espionage: Tactics and Countermeasures, Wiley Publishing Inc., Indianapolis, 2003.

Dopunska literatura:
1.	Schneier, Bruce: Secrets and Lies: Digital Security in a Networked World, Wiley, 2000.

Naziv predmeta: 	Znakovi u komunikaciji  
Naziv kolegija: 	Znakovi u komunikaciji  
ECTS bodovi: 	3
Trajanje: 	1 semestar 
Status: 	obvezni izborni kolegij struke
Oblik nastave: 	1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: 	nema uvjeta
Ispit: 	usmeni

Sadržaj: 
Predmet iz ponude Odsjeka za lingvistiku.