STUDIJSKI PROGRAM JUŽNOSLAVENSKIH JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI
Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

Sadržaj

1. Uvod				  	str. 1
2. Opći dio     					      2
3. Opis programa 				      5

I. PREDDIPLOMSKI STUDIJ                        6
Hodogram preddipl. studija  		      7
Opis kolegija preddiplomskog studija           10

II. DIPLOMSKI STUDIJ                               60
Hodogram diplomskog studija                       64
Opis kolegija
1. Jezično-prevoditeljsko usmjerenje 	    70
2. Književno-interkulturno usmjerenje         91
3. Nastavno usmjerenje			   119

III. STRUKTURA STUDIJA, 
RITAM STUDIRANJA I OBAVEZE STUDENATA        	str. 133

IV. UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA                                          	      140                      	

Podaci o svakom angažiranom nastavniku    			      141
                        
V. OSTALE NAPOMENE						      182			     		 

STUDIJ JUŽNE SLAVISTIKE  (JUŽNOSLAVENSKI JEZICI I KNJIŽEVNOSTI)

1. UVOD

a) Pokretanje dvopredmetnog studija južne slavistike (južnoslavenski jezici i književnosti) nastavlja dugu tradiciju (od samog osnivanja Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu do danas) proučavanja južnoslavističke problematike te potreba srpske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj za izučavanjem svoje kulturne tradicije. Tržište rada i u privatnom i u javnom sektoru zainteresirano je za izobrazbu takvih stručnjaka, jer bi se oni mogli zapošljavati kao prevoditelji/ce u gospodarstvu, izdavačkim kućama, znanstvenim i administrativnim institucijama, kao urednici u časopisima, kulturnim redakcijama i izdavačkim kućama, kao znanstveni suradnici u znanstvenim institucijama, kao profesori u srednjim i osnovnim školama, kao sudski tumači itd. 
Tokom studija studenti/ce bi stjecali recentne znanstvene i stručne spoznaje i uvide u svim disciplinama koje studiraju (jezikoslovlje, teorija i praksa prevođenja, književno-teorijska, historijska, kulturološka, filmološka i dr.). 
Predloženi program studija usporediv je s programima na brojnim sveučilištima, premda svojom kompleksnošću najviše odgovara programima koji se ostvaruju na sveučilištima u slavenskim državama. Navodimo inozemna sveučilišta s kojima su naši programi u osnovi usporedivi, odnosno ekvivalentni ili analogni:  Sveučilište u Beču, Grazu, Moskvi, Sofiji, Halle-Wittenbergu, Mainzu, Hamburgu, itd.

b) Dosadašnji programi južne slavistike pobuđuju interes kod studenata i u slavenskim i u neslavenskim sredinama (Austrija, Mađarska, Njemačka, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Srbija i Crna Gora, Poljska), što se posebno dobro pokazuje kod nostrifikacija diploma.

c) Brojni partneri su zainteresirani za stručnjake koji imaju kompetenciju diplomiranog južnoslavista: gospodarstvo, sudstvo, privatne, jezične, izdavačke i novinske kuće, osnovnoškolski i srednjoškolski sustavi i dr.
d) Smatramo da je predloženi studij naglašeno otvoren prema pokretljivosti studenata, jer se pokretljivost omogućava već i u kontekstu dodiplomskog studija (dva južnoslavenska jezika i književnosti, odnosno dva modula), a posebno u okviru predložena tri usmjerenja u diplomskom dijelu studija (pri čemu se bez većih poteškoća može realizirati i četvrto usmjerenje kao opće kulturološko, kao i neki drugi modul). Studij je svojom dvopredmetnošću otvoren i u odnosu na druge studije na Filozofskom fakultetu (kroatistika, povijest, komparativna književnost, etnologija, anglistika, opća lingvistika itd.).

e) Najveći problem predstavlja nam nedovoljna kadrovska ekipiranost. Da bi se u potpunosti mogao izvesti planirani studijski program potrebno je otvoriti nova radna mjesta za novake i asistente. 

2. OPĆI DIO
2.1. Naziv studija: STUDIJ JUŽNE SLAVISTIKE (JUŽNOSLAVENSKI JEZICI I KNJIŽEVNOSTI)
2.2. Nositelj studija: FILOZOFSKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU
      Izvođač studija: Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti
2.3. Trajanje studija: Dvostupanjski sustav 3+2 (deset semestara). U prediplomskom studiju (bachelor)  student mora skupiti 90 ECTS  bodova, a u diplomskom studiju (master) najmanje 60 ECTS bodova po usmjerenju. Popis usmjerenja: 
a) na preddiplomskom studiju odabiru se dva modula, dvije B podgrupe (dva južnoslavenska jezika i književnosti) u ukupnom opsegu od jedne A studijske grupe;
	  b) na diplomskome studiju odabiru se 3 usmjerenja:
•	jezično-prevoditeljsko
•	književno-interkulturno
•	nastavno
   	2.4.   Uvjeti upisa na studij: 
   	Studij mogu upisati svi završeni srednjoškolci, odnosno kandidati koji posjeduju pravo na studiranje u Republici Hrvatskoj (domaći i inozemni kandidati).
2.5. Preddiplomski studij:
Predviđa se mogućnost zapošljavanja na pomoćnim poslovima korektora u izdavačkim i novinskim kućama, na pomoćnim poslovima korespondenta i kao tajnice/ci u gospodarstvu te bi stjecali  pravo na  nastavak studija prema usmjerenjima (diplomski dio studija), kao i na nastavak srodnih studija na drugim sveučilištima (domaćim i inozemnim).
2.6. Diplomski studij:
Predviđa se mogućnost zapošljavanja završenih studenata svih usmjerenja u jezičnim i književnim znanstvenim institucijama, redakcijama časopisa i novina, na prevoditeljskim poslovima, u državnoj upravi, na osnovnim i srednjim  školama te na poslovima djelatnika u udrugama pojedinih južnoslavenskih nacionalnih manjina.
Predviđa se mogućnost zaposlenja studenata koji završe jezično-prevoditeljsko usmjerenje u jezičnim znanstvenim institutima, u državnoj upravi te medijima i tvrtkama koje iskazuju potrebe za književno i stručno specijaliziranim prevoditeljima. 
Predviđa se da književno interkulturno usmjerenje, posebno u kombinaciji s nastavnim usmjerenjima, obrazuje lektora ili predavača na višim školama i fakultetima, nastavnika jezika i književnosti nacionalnih manjina u nacionalno izmiješanim sredinama ili razredima te i da se završenom stručnjaku toga usmjerenja omogući rad u redakcijama raznih medija na poslovima novinara, književnog kritičara ili urednika, itd.  
	Predviđa se zapošljavanje na poslovima nastavnika srpskoga jezika i književnosti u osnovnim i srednjim školama.
Preddiplomski studijski programi nakon kojih se može upisati diplomski studij južne slavistike:
Diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti mogu upisati svi studenti koji su završili preddiplomski program južnoslavenskih jezika i književnosti, ali i studenti koji su prema dosadašnjem studijskom programu diplomirali studij južnoslavenskih jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, studenti koji su na drugim sveučilištima u Hrvatskoj i inozemstvu stekli status bakalaureata, a studij im je kompatibilan sa studijem južnoslavenskih jezika i književnosti te studenti koji su završili preddiplomski program bilo koje grupe na Filozofskom fakultetu i posjeduju potrebne jezične kompetencije. 
Svi studenti koji se kandidiraju za upis u diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti moraju priložiti preporuku jednog profesora i obaviti razgovor s povjerenstvom Odsjeka. 
Nakon završenog preddiplomskog studiju južnoslavenskih jezika i književnosti stječe se akademski naziv -  Baccalaurea/baccalaureus humanističkih znanosti: južna slavistika.
2.7.  Akademski nazivi nakon završetka petogodišnjega studija: a) Magistar/ica južne slavistike – jezikoslovac/ka ili prevoditelj/ica studiranoga/ih jezika i književnosti, b) Magistar/ica južne slavistike – književno-interkulturni povjesničar (s osobitim obzirom na izabrane književnosti)   te c) Profesor južnoslavenskih jezika i književnosti (s osobitim obzirom na izabran jezik i književnost).

3. OPIS PROGRAMA
Dvopredmetni studij južne slavistike (južnoslavenskih jezika, književnosti i kultura) je petogodišnji dvostupanjski studij u sustavu 3+2. U studiju južne slavistike koji se kombinira s drugim studijskim grupama na Filozofskom fakultetu izabiru se od prve godine studija dva modula (B-predmeta) i studiraju u satnici i statusu jednoga (A-predmeta) dvopredmetnog studija, a od sedmog semestra nastavlja se studij prema usmjerenjima. 
Izvedbeni program dvopredmetnog studija južne slavistike planira se u tri godine po šest semestara u preddiplomskom (osnovnom) i po četiri semestra u diplomskom  (glavnom studiju).
U dodiplomskom studiju, I. - III. godina,  težište nastave je na dva jezika i  dvije književnosti. Uz obavezne i izborne predmete iz samoga studija, biraju se izborni kolegiji iz cjelokupne ponude izborne nastave Filozofskog fakulteta. 
Diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti završava pisanjem klauzure i usmenim ispitom, a da bi se pristupilo završetku studija, student je dužan skupiti najmanje 150 ECTS bodova (90 bodova u preddiplomskom studiju i 60 bodova po usmjerenju u diplomskom studiju. 
U diplomskom  dijelu studija južnoslavenskih jezika i književnosti, IV.-V. godina, nastavlja se studirati u okviru tri osnovna usmjerenja (modula): jezično-prevoditeljskog, književno-interkulturnog i nastavnog. Pri tome studenti mogu zadržati izabranu studijsku kombinaciju, proširenu na kolegije iz još koje književnosti ili se koncentrirati na jedan južnoslavenski jezik i književnost. Student je dužan skupiti najmanje 60 ECTS bodova po usmjerenju. 
Završni semestar predviđen je za individualnu konzultativnu nastavu i izradu završnog magistarskog rada. Magistarski rad može se pisati iz građe koja se studira u osnovnim usmjerenjima. Studij završava usmenom obranom magistarskog rada.

I. PREDDIPLOMSKI STUDIJ

Trajanje preddiplomskog studija i akademski naziv: Preddiplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti traje šest semestara, a njegovim završetkom stječe se akademski naziv "baccalaurea/baccalaureus humanističkih znanosti, smjer: južna slavistika".

Ciljevi preddiplomskog studija: U preddiplomskom studiju studenti stječu komunikacijsku kompetenciju iz odabranih južnoslavenskih jezika, kao i sposobnost čitanja, razumijevanja i analize izvornih književnih i neknjiževnih tekstova. Uz to ovladavaju osnovama poredbene povijesti južnoslavenskih jezika i književnosti. U studiju izabranih književnosti studenti ovladavaju njihovom periodizacijom, stječu uvid u ključne književno-povijesne fenomene i činjenice te se upoznaju s najznačajnijim autorskim opusima. 

Hodogram preddiplomskog studija 

JUŽNA SLAVISTIKA KAO JEDAN OD DVA RAVNOPRAVNA PREDDIPLOMSKA STUDIJA
semestar 
studija
1.	program studija južnoslav.
jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slav.	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Jezične vježbe iz bug. jez.	4	0/0/4		

15	

	Jezične vježbe iz mak. jez.	4	0/0/4			

	Jezične vježbe iz slov. jez.	4	0/0/4			

	Jezične vježbe iz srp. jez.	4	0/0/4			

	Uvod u južnosl. jezikoslovlje	3	1/1/0			

	Izborni kolegij			4		

semestar 
studija
2.	program studija južnoslav.
jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slav.	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Jezične vježbe iz bug. jez.	4	0/0/4		

15	

	Jezične vježbe iz mak. jez.	4	0/0/4			

	Jezične vježbe iz slov. jez.	4	0/0/4			

	Jezične vježbe iz srp. jez. (dijalektologija)	4	0/0/4			

	Uvod u južnosl. književnosti	3	1/1/0			

	Izborni kolegij			4		

JUŽNA SLAVISTIKA KAO JEDAN OD DVA RAVNOPRAVNA PREDDIPLOMSKA STUDIJA
semestar 
studija
3.	program studija južnoslav.
jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slav.	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Jezične vježbe iz bug. jez.	3	0/0/4		

15	

	Jezične vježbe iz mak. jez.	3	0/0/4			

	Jezične vježbe iz slov. jez.	3	0/0/4			

	Jezične vježbe iz srp. jez.	3	0/0/4			
	Bugarska književnost	3	1/1/0			
	Makedonska književnost	3	1/1/0			
	Slovenska književnost	3	1/1/0			
	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Izborni kolegij			3		

semestar 
studija
4.	program studija južnoslav.
jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slav.	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Jezične vježbe iz bug. jez.	3	0/0/4		

15	

	Jezične vježbe iz mak. jez.	3	0/0/4			

	Jezične vježbe iz slov. jez.	3	0/0/4			

	Jezične vježbe iz srp. jez.	3	0/0/4			
	Bugarska književnost	3	1/1/0			
	Makedonska književnost	3	1/1/0			
	Slovenska književnost	3	1/1/0			
	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Izborni kolegij			3		

JUŽNA SLAVISTIKA KAO JEDAN OD DVA RAVNOPRAVNA PREDDIPLOMSKA STUDIJA
semestar 
studija
5.	program studija južnoslav.
jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slav.	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Jez. vježbe iz bug. jez.	2	0/0/2		

15	

	Jezične vježbe iz mak. jez.	2	0/0/2			

	Jezične vježbe iz slov. jez.	2	0/0/2			

	Jezične vježbe iz srp. jez.	2	0/0/2			

	Bugarska književnost	3	1/1/0			

	Makedon. književnost	3	1/1/0			
	Slovenska književnost	3	1/1/0			
	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Osnove poredbenog slaven. jezikoslovlja	3	1/1/0			
	Južnoslavenska por. književnost (metod.)	2	2/0/0			

semestar 
studija
6.	program studija južnoslav.
jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slav.	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Jez. vježbe iz bug. jez.	2	0/0/2		

15	

	Jezične vježbe iz mak. jez.	2	0/0/2			

	Jezične vježbe iz slov. jez.	2	0/0/2			

	Jezične vježbe iz srp. jez.	2	0/0/2			

	Bugarska književnost	3	1/1/0			

	Makedon. književnost	3	1/1/0	
		
	Slovenska književnost	3	1/1/0			
	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Poredbene književnopov. analize	3	1/1/0			
	Poredbenopovijesne jezične analize	2	1/1/0			
Opis kolegija preddiplomskog studija:

I. godina
1. semestar

1. Naziv predmeta: JEZIČNE VJEŽBE 
1.1. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz bugarskoga jezika 1
ECTS-bodovi: 4
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci, a na kraju semestra kolokvij iz akcentuacije i pravopisa 
Sadržaj: Pojam bugarskoga jezika i odnos standardnoga jezika prema narječjima. Glasovni i grafički sustav (azbuka). Osnovne skupine fonema (samoglasnici, naglasno mjesto, načini naglašavanja), suglasnici (izgovor sonanata, glasovne promjene). Osnovna načela pravopisne norme: veliko i malo početno slovo, sastavljeno i rastavljeno pisanje. 
Cilj: Praktično ovladavanje bugarskim jezikom na glasovnoj (fonetskoj) i pravopisnoj razini. Ovladavanje pravogovornom (ortoepskom) normom u cijelosti. Ovladavanje osnovnim pravopisnim (ortografskim) normama. 
Ispitna literatura za bugarski jezik: 
Osnovna: 
1. Юлия Антонова, Елга Кирякова, Говорите ли български?, София, 1991.
2. Стоян Буров, Български език за чужденци, I част, Велико Търново, 2000.
3. Живка Колева-Златева, Боряна Емилиянова, Валентина Седефчева, Аз говоря български, Велико Търново, 2004.
4. Стефка Петрова, Валентина Венкова, Мария Григорова, Правда Цанкова, Български език за бизнес партньори, София, 2003.
5. Лидия Савова, Кратка българска граматика за чуждестранни студенти, София, 1984.
6 Мариана Лазарова, Съвременен български език, Велико Търново, 2000.
7. Стоян Буров, Пенка Пехливанова, Тълковен речник на българския език, Велико Търново, 2001.
Dopunska: 
1. Пенка Радева, Правописно-правоговорен речник на българския език, Велико Търново, 2001.
2. Стоян Буров, Пенка Пехливанова, Малък речник на чуждите думи в българския език, Велико Търново, 2002.
3. Върбан Вътов, Синонимен речник на българския език, Велико Търново, 2001.
4. Върбан Вътов, Малък фразеологичен речник на българския език, Велико Търново, 2002.
5. Стефка Василева, Речник на близкозвучащите думи (паронимите) в българския език, София, 1988. 
6. Емилия Пернишка, Диана Благоева, Сия Колковска, Речник на новите думи и значения в българския език, София, 2001.

1.2. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz makedonskoga jezika 1
ECTS-bodovi: 4
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci, a na kraju semestra kolokvij iz akcentuacije i pravopisa 
Sadržaj: Pojam makedonskog jezika i odnos standardnoga jezika prema narječjima. Glasovni i grafički sustav (azbuka). Osnovne skupine fonema (samoglasnici, naglasno mjesto, načini naglašavanja), suglasnici (izgovor sonanata, glasovne promjene). Osnovna načela pravopisne norme: veliko i malo početno slovo, sastavljeno i rastavljeno pisanje. 
Cilj: Praktično ovladavanje suvremenim makedonskom jezikom na glasovnoj (fonetskoj) i pravopisnoj razini. Ovladavanje pravogovornom (ortoepskom) normom u cijelosti. Ovladavanje osnovnim pravopisnim (ortografskim) normama.
Ispitna literatura za makedonski jezik: 
Osnovna: 
1. Blaže Koneski, Gramatika na makedonskiot jazik, Skopje 1967.
2. Petar Kepeski – Jože Pogačnik, Makedonščina, Ljubljana 1968.
3. Krume Kepeski, Gramatika na makedonski jazik za  učilišta za sredno obrazovanie, Skopje 1987.
4. Kita Bicevska, Početen kurs po makedonski jazik za stranci, Skopje, Seminar za makedonski jazik, literatura i kultura, 1995.
5. Rečnik na makedonskiot literaturen jazik, Skopje 1993.
6. Pravopis na makedonskiot literaturen jazik, Skopje 1993.
7. Srpskohrvatsko-makedonski rečnik, Skopje-Cetinje 1964.
Dopunska: 
1. Blaže Koneski, Istorija na makedonskiot jazik, Skopje 1967.
3. Ljiljana Minova Đurkova, Svrzuvački sredstva vo makedonskiot jazik, Skopje 1997.
4. Irena Savicka, Ljudmil Spasov, Fonologija na sovremeniot makedonski standarden jazik, Skopje 1997.
5.Intencijalno-sintaksički rječnik makedonskih glagola, Skopje 1992.(2 toma)

1.3. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz slovenskog jezika 1
ECTS-bodovi: 4
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci, a na kraju semestra kolokvij iz akcentuacije i pravopisa 
Sadržaj: Pojam slovenskog jezika i odnos standardnoga jezika prema narječjima. Glasovni i grafički sustav. Osnovne skupine fonema (samoglasnici, naglasno mjesto, načini naglašavanja), suglasnici (izgovor sonanata, glasovne promjene). Osnovna načela pravopisne norme: veliko i malo početno slovo, sastavljeno i rastavljeno pisanje. 
Cilj: Praktično ovladavanje suvremenim slovenskim jezikom na glasovnoj (fonetskoj) i pravopisnoj razini. Ovladavanje pravogovornom (ortoepskom) normom u cijelosti. Ovladavanje osnovnim pravopisnim (ortografskim) normama.
Ispitna literatura za slovenski jezik: 
Osnovna: 
1. J. Toporišič, Slovenski knjižni jezik 1-4, Maribor, 1974.
2. J. Toporišič, Glasovna in naglasna podoba slov. jezika, Maribor, 1985.
3. J. Jurančič, Srpskohrvatsko-slovenski slovar in slovensko-hrvatsko srbski slovar, 
Ljubljana, 1991. 
4. Slovar slovenskega knjižnega jezika, Ljubljana 1977/1991.
5. A. Menac-J. Rojs, Hrvatsko-slovenski frazeološki rječnik, Zagreb, 1992.
6. Slovenski pravopis, Ljubljana, 1990.
7. Slovenski pravopis, slovar, Ljubljana, 2001.
Dopunska: 
1. H. Jug. Kranjec, Slovenščina za tujce, Ljubljana, 1990.
2. N. Pirih, Slovenščina na koncu jezika, Ljubljana, 1999.
3. M. Križaj-Ortar, Učimo se slovenščino, Ljubljana 1988.
4. A. Markovič, Učimo se slovenščino II, Ljubljana, 2000.  
5. M. Schlamberger-Brezar, Učimo se slovenščino III, Ljubljana, 1986.
6. A. Markovič i drugi, Slovenska beseda v živo, Ljubljana, 1998.  
7. S. Šimenc, Pisno sporočanje za vsakdanjo rabo, Ljubljana 1985.

1.4. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz srpskoga jezika 1
ECTS-bodovi: 4
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci, a na kraju semestra kolokvij iz akcentuacije i pravopisa 
Sadržaj: Pojam srpskoga jezika i odnos standardnoga jezika prema narječjima. Glasovni i grafički sustav (azbuka). Osnovne skupine fonema (samoglasnici, naglasno mjesto, načini naglašavanja), suglasnici (izgovor sonanata, glasovne promjene). Osnovna načela pravopisne norme: veliko i malo početno slovo, sastavljeno i rastavljeno pisanje. 
Cilj: Praktično ovladavanje suvremenim srpskim jezikom na glasovnoj (fonetskoj) i pravopisnoj razini. Ovladavanje pravogovornom (ortoepskom) normom u cijelosti. Ovladavanje osnovnim pravopisnim (ortografskim) normama. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1.	Stanojčić, Živojin/Popović, Ljubomir/Micić, Stevan: Savremeni srpskohrvatski jezik i kultura izražavanja. Zavod za udžbenike, Novi Sad/Beograd, 1989
2.	Pešikan Mitar, Jerković Jovan, Pižurica Mato: Pravopis srpskoga jezika. Matica srpska/Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Novi Sad/Beograd, 2002
3.	Stanojčić, Živojin/Popović, Ljubomir: Gramatika srpskoga jezika. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 2002
Dopunska:    
1. Stevanović, Mihailo: Savremeni srpskohrvatski jezik (Gramatički sistemi i književnojezična norma). Naučna knjiga, Beograd, 19793
2. Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika. MS/MH, Novi Sad/Zagreb, 1967

2. Naziv predmeta: UVOD U JUŽNU SLAVISTIKU (1 + 1)

Naziv kolegija: Uvod u južnoslavensko jezikoslovlje
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: U kolegiju se na primjerima iz južnoslavenskih jezika obrađuju osnovni pojmovi suvremnog jezikoslovlja, koje se sagledava u okviru slavenske filologije kao integrativne struke. U tom se kontekstu posebno problematiziraju genetski, tipološki i sociolingvistički odnosi unutar slavenske jezične porodice te se studente upoznaje s najvažnijim područjima djelovanja i s istaknutim predstavnicima suvremenog slavenskog jezikoslovlja. 
Preduvjet za pristupanje ispitu su uspješno položen kolokvij iz poznavanja ćirilice i pismeni seminarski rad.
Cilj: Ovladavanje pojmovima i terminima: slavistika, slavenska filologija, slavenska jezična porodica, južnoslavenski jezici, staroslavenski jezik, praslavenski jezik. Razumijevanje odnosa između južnoslavenskih naroda, jezika i pisama. Smještanje relevantnih jezikoslovaca u prostor i vrijeme: Vatroslav Jagić, Franc Miklošič, Jernej Kopitar, Vuk Stefanović Karadžić, Roman Jakobson.
Ispitna literatura: 
Obavezna:
1. Rajko NAHTIGAL (1949) Uvod u slovansko filologijo, Ljubljana 1949.
2. Alexander M. SCHENKER (1995) The Dawn of Slavic, An Introduction to Slavic Philology, Yale University Press, New Haven and London
3. The Slavonic Languages (2002) ur. Bernard COMRIE i Greville G. CORBETT, London i New York, Routledge 
Dopunska: 
1. Jagićev zbornik (1986), Zavod za znanost o književnosti, Zagreb
2. Kopitarov zbornik (1996) , Obdobja 15, Ljubljana

3. Naziv predmeta: IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija: Osnove književnosti i kulture koje se studiraju
		     Uvod u lingvistiku
		     Staroslavenski jezik	
		     Hrvatski jezik za nekroatiste
		     Strani jezik
Lektorske vježbe iz jezika koji nisu u osnovnoj kombinaciji ili                      dodatne lektorske vježbe jezika koji se studiraju
ECTS bodovi: 4		

Izborni kolegiji nastavnika s Odsjeka:
Naziv kolegija: Osnove slovenske književnosti
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja 1 sat seminara na tjedan 
Uvjeti: upisane književnosti
Ispit: pismeni 
Sadržaj: Kolegij je zamišljen kao izvor osnovnih informacija o slovenskoj književnosti, koji se realizira na dvije-tri razine: uz predstavljanje nekoliko povijesti slovenske književnosti i prebleme periodizacije, otvaraju se i osnovna metodološka pitanja povijesti književnosti kao discipline (razdoblje, autor, opus,  djelo/tekst, recepcija) te se u seminarskim analizama upoznaju neka kanonska djela autora novije slovenske književnosti (France Prešeren, Josip Jurčič, Josip Stritar, Ivan Cankar i Alojz Gradnik).
Cilj: Osnovne spoznaje o povijestima slovenske književnosti i izabranim kanonskim tekstovima.
Ispitna literatura:
Obavezna: 
1.  Antologija slovenske poezije (Izbor, uvod i bilješke Ciril Zlobec), Školska knjiga, Zagreb, 1993.
2. Ivan Cesar-Jože Pogačnik, Slovenska književnost, Školska knjiga, Zagreb, 1991.

Dopunska:
1. Janko Kos, Pregled slovenskega slovstva, Ljubljana, 1982. (i kasnija izdanja)
2. Marija Mitrović, Pregled slovenačke književnosti, Izdavačka knjižnica Z. Stojanovića, Sremski Karlovci - Novi Sad, 1995.
3. Ivan Cesar, Od riječi do znaka, Globus, zagreb, 1990.
4. Aleksandar Šljivarić, Panorama novije slovenske proze (niz dijakronijsko-tipoloških stilskih odrednica), Radovi zavoda za slavensku filologiju, Sv. 14, S. 79-136, Zagreb, 1976. 

I. godina
2. semestar

1. Naziv predmeta: JEZIČNE VJEŽBE
1.1. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz bugarskog jezika 2
ECTS-bodovi: 4
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: odslušan i apsolviran kolegij Jezične vježbe 1
Ispit: pismeni i usmeni na zahtjev studenata
Sadržaj: Osnove morfološkoga sustava – gramatičke kategorije roda,  broja, lica, padeža, vremena i načina, prezent pomoćnoga glagola i ostalih glagola, zamjenice (lične, pokazne, upitne), glavni brojevi. Udvojeni objekt, da-konstrukcija. 
Cilj: Upoznavanje s morfološkim sustavom bugarskog jezika. Govorna komunikacija na razini jednostavne proširene rečenice. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.2. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz makedonskog jezika 2
ECTS-bodovi: 4
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: odslušan i apsolviran kolegij Jezične vježbe 1
Ispit: pismeni i usmeni na zahtjev studenata
Sadržaj: Osnove morfološkoga sustava – gramatičke kategorije roda,  broja, lica, padeža, vremena i načina, prezent pomoćnoga glagola i ostalih glagola, zamjenice (lične, pokazne, upitne), glavni brojevi. Udvojeni objekt, da-konstrukcija. 
Cilj: Upoznavanje s morfološkim sustavom makedonskog jezika. Govorna komunikacija na razini jednostavne proširene rečenice. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.3. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz slovenskog jezika 2
ECTS-bodovi: 4
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: odslušan i apsolviran kolegij Jezične vježbe 1
Ispit: pismeni i usmeni na zahtjev studenata
Sadržaj: Osnove morfološkoga sustava – gramatičke kategorije roda,  broja, lica, padeža, vremena i načina, prezent pomoćnoga glagola i ostalih glagola, zamjenice (lične, pokazne, upitne), glavni brojevi.
Cilj: Upoznavanje s morfološkim sustavom slovenskog jezika. Govorna komunikacija na razini jednostavne proširene rečenice. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.4. Naziv kolegija: Dijalektologija srpskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: odslušan i položen kolegij Jezične vježbe 1
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Pojam i mjesto dijalektologije kao znanstvene discipline. Porijeklo dijalektalnih razlika. Izoglosa. Narječje-dijalekt-govor. Srpski dijalekti u prostoru južnoslavenske jezične zajednice. Temeljna diferencijacija srpskih dijalektalnih tipova – štokavsko narječje: ekavski dijalekti (šumadijsko-vojvođanski, kosovsko-resavski, slavonsko-ekavski govori, prizrensko-timočki), jekavski dijalekti (hercegovačko-krajiški, zetsko-sjenički, istočno-bosanski) i ikavski dijalekti. 
Cilj: Studenti moraju usvojiti temeljna znanja iz štokavske dijalektologije te znati raspoznavati sve tipove srpskih dijalekata na tekstovima.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1.	Ivić, Pavle: Dijalektologija srpskohrvatskog jezika. Uvod i štokavsko narečje. Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, Sremski Karlovci/Novi Sad, 1986
2.	Ivić, Pavle: Srpskohrvatski dijalekti, njihova struktura i razvoj. Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, Sremski Karlovci/Novi Sad, 1994
3.	Brozović Dalibor, Ivić Pavle: Jezik srpskohrvatski/hrvatosrpski, hrvatski ili srpski. U: Enciklopedija Jugoslavije. II izdanje. (poglavlja o štokavskim dijalektima). Zagreb, 1988
Dopunska:    
1.	Ivić, Pavle: Izabrani ogledi I-III. Prosveta, Niš, 1991
2.	Ivić, Pavle: Srpski dijalekti i njihova klasifikacija I-III. Zbornik za filologiju i lingvistiku. XI/2, XLII, XLIV. Novi Sad, 1998, 1999, 2001

2. Naziv predmeta: UVOD U JUŽNU SLAVISTIKU
Naziv kolegija: Uvod u studij južnoslavenskih književnosti
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: izvršene obaveze u seminaru iz kolegija Uvod u južnoslavensko jezikoslovlje.
Ispit: pismeni (usmeni na zahtjev studenata, u izvanrednim rokovima)
Sadržaj: Kolegij uvodi studente u u književno-kritički i književno-znanstveni rad, problematizira pitanja stručnoga čitanja i tumačenja književnih tekstova, osobito s obzirom na njihove različite književnopovijesne kontekste te otvara probleme suvremene metodologije povijesti književnosti i interpretacije. 
Cilj: Cilj je kolegija osposobiti studente za pisanje seminarskih radova iz književnosti te razviti sposobnost književno-kritičkoga i stručnoga čitanja i raspravljanja.
Ispitna literatura:
Obavezna: 
1. Milivoj Solar, Vježbe tumačenja – Interpretacije lirskih pjesama, MH, Zagreb, 1997.
2. Gajo Peleš, Tumačenje romana, Artrezor, Zagreb, 1999. (izabrana poglavlja)
3. Zvonko Kovač, KRITIKA KNJIGOSLOVLJA i druge kritike, Revija, Osijek, 1987. (selektivno)
Dopunska: 
1. Miran Hladnik, Praktični spisovnik ali šola strokovnega ubesedovanja, Ljubljana, 1994. 
2. Zvonko Kovač, Interpretacijski kontekst, ICR, Rijeka, 1987. 
3. Uvod u književnost, Ur. Zdenko Škreb/Ante Stamać, Grafički zavod Hrvatske, Zagreb 1983. (I kasnija izdanja) 
4. Milivoj Solar, Teorija književnosti, Školska knjiga, Zagreb 1996. (I druga izdanja)
5. Pavao Pavličić, Moderna hrvatska lirika, Matica hrvatska, Zagreb, 1999. 

3. Naziv predmeta: IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija: Osnove književnosti i kulture koje se studiraju
		     Narodna književnost
		     Uvod u lingvistiku
		     Staroslavenski jezik	
		     Hrvatski jezik za nekroatiste
		     Strani jezik
Lektorske vježbe iz jezika koji nisu u osnovnoj kombinaciji ili  dodatne lektorske vježbe iz odabranih južnoslavenskih jezika

II. godina 
3. semestar

1. Naziv predmeta: JEZIČNE VJEŽBE
1.1. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz bugarskog jezika 3
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: položen ispit iz kolegija Jezične vježbe 2. 
Ispit: pismeni, tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci
Sadržaj: Proširivanje morfološkoga znanja – vrste riječi, promjena imenica, pridjeva (vrste, oblici, promjena, komparacija), redni brojevi, perfekt i futur glagola, modalni glagoli, glagolske imenice i glagolski prilozi.  
Cilj: Ovladavanje gramatičkom kompetencijom i povećavanje komunikacijske sposobnosti studenata. Cilj je intenzivnim vježbama automatizirati uporabu paradigmi promjenjivih vrsta riječi. Osvješćivanje morfološke strukture postiže se poredbeno-kontrastivnim modelima u suodnosu prema materinjem jeziku. Pisana i govorena komunikacija ostvaruje se na razini nezavisno složenih rečenica. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.2. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz makedonskog jezika 3
ECTS-bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: položen ispit iz kolegija Jezične vježbe 2. 
Ispit: pismeni, tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci
Sadržaj: Proširivanje morfološkoga znanja – vrste riječi, promjena imenica, pridjeva (vrste, oblici, promjena, komparacija), redni brojevi, perfekt i futur glagola, modalni glagoli, glagolske imenice i glagolski prilozi.  
Cilj: Ovladavanje gramatičkom kompetencijom i povećavanje komunikacijske sposobnosti studenata. Cilj je intenzivnim vježbama automatizirati uporabu paradigmi promjenjivih vrsta riječi. Osvješćivanje morfološke strukture postiže se poredbeno-kontrastivnim modelima u suodnosu prema materinjem jeziku. Pisana i govorena komunikacija ostvaruje se na razini nezavisno složenih rečenica. 

Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.3. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz slovenskog jezika 3
ECTS-bodovi: 3
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: položen ispit iz kolegija Jezične vježbe 2. 
Ispit: pismeni, tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci
Sadržaj: Proširivanje morfološkoga znanja – vrste riječi, promjena imenica, pridjeva (vrste, oblici, promjena, komparacija), redni brojevi, perfekt i futur glagola, modalni glagoli, glagolske imenice i glagolski prilozi.  
Cilj: Ovladavanje gramatičkom kompetencijom i povećavanje komunikacijske sposobnosti studenata. Cilj je intenzivnim vježbama automatizirati uporabu paradigmi promjenjivih vrsta riječi. Osvješćivanje morfološke strukture postiže se poredbeno-kontrastivnim modelima u suodnosu prema materinjem jeziku. Pisana i govorena komunikacija ostvaruje se na razini nezavisno složenih rečenica. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.4. Naziv kolegija: Historija srpskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: redovno pohađanje nastave  
Ispit: usmeni na tekstu
Sadržaj: Studenti bi se upoznali s historijom južnoslavenskih jezika (praslavenski jezik, njegovo porijeklo i dijalekatska diferencijacija; staroslavenski; zapadna i južnoslavenska jezična grupa) i posebno sa razvojem srpskog narodnog jezika od prvih pisanih spomenika do konstituiranja srpskog standardnog jezika. Osobit naglasak bi se dao upoznavanjem studenata sa srpskim jezikom 18. i prve polovine 19. vijeka.
Cilj: Upoznavanje studenata sa glavnim pravcima razvoja srpskog jezika kulture pisanosti i rasporedom pojedinih fenomena u srpskim dijalektima, sa mjestom historije jezika u okviru lingvističkih disciplina te tehnikom historijskojezičnih istraživanja itd.

Ispitna literatura:
Obavezna:
1.	Belić, Aleksandar: Istorija srpskog jezika. U: Izabrana dela IV. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva. Beograd, 1999
2.	Ivić, Pavle: Pregled istorije srpskog jezika. U: Celokupna dela VIII. Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, Sremski Karlovci/Novi Sad, 1998
3.	Ivić, Pavle: Srpski narod i njegov jezik. SKZ, Beograd, 1986
Dopunska:
1.	Grickat, Irena: Studije iz istorije srpskohrvatskog jezika. Narodna biblioteka, Beograd, 1975
2.	Stojanović, Ljubomir: Stari srpski zapisi i natpisi I-IV. Beograd, 1902-1926
3. Pavlović, Miodrag: Primeri istorijskog razvitka srpskohrvatskog jezika. Naučna knjiga, Beograd, 1956

2.1. Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Stara bugarska književnost
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i bugarski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: kolokvij (seminarska analiza)
Sadržaj: Kolegij je izrazito književnopovijesnoga karaktera. Bavi se periodizacijom bugarske književne povijesti, kretanjem književnih smjerova, razvojem žanrova i stilova, poetičkim osobinama glavnih predstavnika stare bugarske književnosti od početka IX. soljeća do novijeg doba (IX – XVIII st.).
Cilj: Razumijevanje dijakronijskoga stanja bugarske književnosti i kulture. Osposobljavanje studenata za pisanje seminarskih radova iz književnosti te razvijanje sposobnosti književno-kritičkoga i stručnoga čitanja i raspravljanja (tumačenja).
Ispitna literatura:
Osnovna: 
1. Светлозар Игов, Кратка история на българската литература, София, 1996
2. Аделина Ангушева, Старобългарската литература, София, 1999
3. Красимир Станчев, Стилистика и жанрове на старобългарската литература, София, 1995
4. История и цивилизация, колектив, София, 2001
Dopunska:
1. Старобългарската литература, Колектив, Велико Търново, 2000
2. Йордан Андреев, Иван Лазаров, Пламен Павлов, Кой кой е в средновековна България?, София, 1993
3. История и култура на България в дати, велико Търново, 1997
4. Маргарита Христова, Библията в часовете по литература, София, 2002
5. Светлозар Елдъров, Католиците в България, София, 2002

2.2. Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Stara makedonska književnost (1+1)
ESCT-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i makedonski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjet: upisana 2. godina studija
Ispit: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Staroslavenska književnost. Ohridska književna škola. Kliment Ohridski i Naum Ohridski. Kratovska književna škola. Bogumili i bogumilska književnost. Damaskinska književnost.
Cilj: Upoznavanje s makedonskom književnošću od IX. do XVI. st. Seminarske analize različitih književnih oblika stare makedonske književnosti. Jezične i stilske odlike.
Ispitna literatura:
Obvezna:
Jovan Pavlovski-Mišel Pavlovski: Makedonija včera i denes /Macedonia yesterday and today. Skopje, 1992. 
Vera Stojčevska Antić: Srednjovjekovna književnost. Vidi: Makedonska književnost (grupa autora). Zagreb, 1988, 1991, 51-82.
Đorgi Pop Atanasov: Rečnik na starata makedonska literatura, Skopje, 1989.
Dopunska:
Borislav Pavlovski. Die makedonische Literatur. Vidi: Kindler lexikon. Munchen-Basel-Zurich, 1992, 485-491.
Borislav Pavlovski: Makedonska književnost. Vidi: Makedonci (Jezik, književnost, Kazalište, Likovne umjetnosti,Glazba, Film). Makedonija (Republika Makedonija). Makedonska pravoslavna crkva. Hrvatska enciklopedija, sv. 6: Kn-Mak. Zagreb, 2004, 780-789.

2.3
Naziv predmeta: SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Proseminar iz novije slovenske književnosti
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: kolokvij (seminarska analiza)
Sadržaj: Studenti će pri čitanju izvornih tekstova novije slovenske književnosti upoznavati glavne značajke slovenske književnosti iz razdoblja prosvjetiteljstva i romantizma, kao najvažnijih tekstova i istaknutih autora. Na proseminaru će se osobita pažnja posvetiti društveno-povijesnim i literarnim okvirima u kojima su tekstovi nastajali.
Cilj: Cilj je proseminara pratiti i proširivati gradivo predavanja i seminara iz novije slovenske književnosti.

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Opća enciklopedija JLZ, 7, Zagreb, 1981., (505-529).
3. Janko Kos, Pregled slovenskega slovstva, Ljubljana, 1982. (i kasnija izdanja)
3. Jože Pogačnik - Franc Zadravec, Zgodovina slovenskega slovstva, 5-8, Obzorja,  Maribor,  1968-72.

Dopunska: 
1. Nova slovenska lirika, Antologija, Izbor, prijevod i pogovor Radoslav Dabo, NZ Matice hrvatske, 1975.
2. Izabrane slovenske drame, Izbor Branko Hećimović,  Znanje, Zagreb, 1982.
3. Savremena kratka proza, Izbor i predgovor Marija Mitrović, Matica srpska, Novi Sad, 1977.   
4. Čas kratke zgodbe, Antologija slovenske kratke zgodbe, (Izbor i pogovor Tomo Virk), Študentska založba, Ljubljana 1998. 
5. Mitja Čander, Krunski svjedoci, Antologija slovenske kratke priče, Naklada MD, Zagreb, 2001. 
6. Ivan Cesar, Poetika pripovedne proze Cirila Kosmača, Lipa Koper, Mladinska knjiga, Ljubljana 1981. 
7. Slovenska ljubavna poezija, Priredili Tone Potokar, Luko Paljetak i Vjekoslav Boban, Cankarjeva založba-NZ Matice hrvatske, Ljubljana-Zagreb, 1988. 
8. Jože Pogačnik, Slovenačka književnost, Matica srpska, Novi Sad, 1987.
9. Slovenska književnost 1945-1965 (Skupina autora; Biografski i bibliografski podaci), Ljubljana, 1967.
10. Leksikoni Cankarjeve založbe - Slovenska književnost, CZ, Ljubljana, 1982 (i druga izdanja). 

2.4. Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Srpska književnost do predromantizma
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: položen kolegij Narodna književnost  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Općeslavenska književnost, osnove poetike srpske srednjovjekovne književnosti – žanrovi i njihovi međusobni odnosi s posebnim naglaskom na biografije i pjesništvo te najvažniji autori i njihovi tekstovi, prijevodna djelatnost; srpska književnost od kraja XIV do XVII vijeka; srpske štamparije XV i XVI vijeka; inkunabule; srpska književnost 18. vijeka sa posebnim naglaskom na značajnije autore i njihova djela – Dositej Obradović i njegovo djelo.  
Cilj: Upoznavanje studenata sa starijim periodima srpske književnosti, od prvih tekstova do početka 19. vijeka i ovladavanje interpretacijom tekstova različitih književnih perioda.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Deretić, Jovan: Istorija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983
2.  Kašanin, Milan: Srpska književnost u srednjem veku. Beograd, 1975
3. Pavić, Milorad: Istorija srpske književnosti baroknog doba (XVII-XVIII vek). Beograd, 1970
4. Skerlić, Jovan: Srpska književnost u XVIII veku. Beograd, 1909
Dopunska:
1. Deretić, Jovan: Dositej i njegovo doba. Beograd, 1969
2. Deretić, Jovan: Vidaković i rani srpski roman. Novi Sad, 1980

3. Naziv predmeta:  IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija: 	Jezične vježbe ili gramatika odabranih jezika	
Izborni kolegiji iz književnosti (sa studija i Filozofskog fakulteta)	
		   	Latinski jezik
		    	Starogrčki jezik

II. godina 
4. semestar

1. Naziv predmeta: JEZIČNE VJEŽBE
1.1. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz bugarskog jezika 4
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: položen kolokvij iz kolegija Jezične vježbe 3. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Glagolski vid, glagoli po objektu (prelazni, neprelazni, povratni), glagolski pridjevi, pluskvamperfekt, aorist, imperfekt, kondicional. 
Cilj: Proširivanje i usustavljivanje znanja o glagolima i njihovim oblicima. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.2. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz makedonskog jezika 4
ECTS-bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: položen kolokvij iz kolegija Jezične vježbe 3. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Glagolski vid, glagoli po objektu (prelazni, neprelazni, povratni), glagolski pridjevi, pluskvamperfekt, aorist, imperfekt, kondicional. 
Cilj: Proširivanje i usustavljivanje znanja o glagolima i njihovim oblicima. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.3. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz slovenskog jezika 4
ECTS-bodovi: 3
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: položen kolokvij iz kolegija Jezične vježbe 3. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Glagolski vid, glagoli po objektu (prelazni, neprelazni, povratni), glagolski pridjevi, pluskvamperfekt, aorist, imperfekt, kondicional. 
Cilj: Proširivanje i usustavljivanje znanja o glagolima i njihovim oblicima. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.4. Naziv kolegija: Leksikologija
ECTS-bodovi: 3
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij Dijalektologija
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: 
Cilj: Upoznavanje studenata s osnovama teorijskih leksiografskih postavki i značajnijih leksikografskih djela srpskog jezika te proučavanje leksičkog sastava srpskog jezika i osnovnih semantičkih i derivacionih principa njegovog ustrojstva. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Gortan-Premk, Darinka: Polisemija i organizacija leksičkog sistema u srpskome jeziku. Institut za srpski jezik SANU/Biblioteka Južnoslovenskog filologa. Knj.XIV. Beograd, 1997 
2. Šipka, Danko: Osnovi leksikologije i srodnih disciplina. MS, Novi Sad, 1998 
3. Melvinger, Jasna: Leksikologija. Pedagoški fakultet, Osijek, 1984
Dopunska:
1. Zgusta, Ladislav: Priručnik leksikografije. (prijevod i predgovor: Danko Šipka). Svjetlost/Zavod za izdavanje udžbenika i nastavna sredstva, Sarajevo, 1991
2. Prćić, Tvrtko: Semantika i pragmatika reči. Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, Sremski Karlovci/NoviSad, 1997
3. Matešić, Josip: Frazeološki rječmnik hrvatskoga ili srpskog jezika. ŠK, Zagreb, 1982

2.1. Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Bugarska književnost u preporodnom razdoblju
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i bugarski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti:  bez uvjeta
Ispit: usmeni ispit
Sadržaj: Kolegij je izrazito književnopovijesnog karaktera. Bavi se razvojem književnosti i poetičkim osobinama reprezentativnih dijela glavnih predstavnika bugarske književnosti doba preporoda (XVIII-XIX st.).
Cilj: Razumijevanje razvoja i tipologije bugarske književnosti doba Preporoda. Razvijanje sposobnosti književnokritičkoga i stručnoga čitanja književnog teksta i pisanja seminarskih radova.
Ispitna literatura:
Osnovna:
1.Светлозар Игов, Кратка история на българската литература, София, 1996
2. История и цивилизация, Колектив. София, 2000
3. Djela pojedinih autora
Dopunska: 
1.	Христоматия по литература за IX клас, Колектив, София, 1999.

2.2. Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Makedonska književnost od prosvjetiteljstva do realizma (1+1)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i makedonski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: upisana 2. godina studija
Ispiti: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj:  Periodizacija nove makedonske književnosti. Razdoblje prosvjetiteljstva. Pisci i djela (Danili, J. Krčovski, K. Pejčinović, T. Sinaitski). Tiskari i tiskare. Razdoblje romantizma. Pisci i djela (D. i K. Miladinov, G. Prličev, R. Žinzifov). Folkloristi (D. i K. Miladinov, M. Cepenkov). Makedonski protorealizam (V. Černodrinski, K. P. Misirkov).
Cilj: Književnopovijesni pregled stilova u makedonskoj književnosti 19. st  (predavanja). Stilske odlike djela (seminarske analize). 

Ispitna literatura:
Obvezna:
Dragi Stefanija: Književnost XIX. stoljeća. Vidi: Makedonska književnost (grupa autora). Zagreb, 1988, 1991, 83-145.
Rade Siljan: Makedonska poezija vo XIX vek. Skopje, 1989.

Dopunska:
Goran Kalogjera: Braća Miladinovi – legenda i zbilja. Rijeka, 2001.
Borislav Pavlovski: Konstantin Miladinov – Od Struge do Stambola. Vidi: Konstantin Miladinov: Da vidam Ohrid, Struga da vidam / Da vidim Ohrid, Strugu da gledam. Zagreb, 2001, 75-121.
Makedonski pisci. Vidi: Leksikon stranih pisaca. Zagreb, 2001. Suradnik za makedonsku književnost Borislav Pavlovski.

2.3
Naziv predmeta: SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Proseminar iz novije slovenske književnosti
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: kolokvij (seminarska analiza)
Sadržaj: Studenti će pri čitanju izvornih tekstova novije slovenske književnosti upoznavati najznačajnije osobine slovenske književnosti razdoblja realizma i moderne, kao i istaknutih autora te kanonskih tekstova. Na proseminaru će se osobita pažnja posvetiti društveno-povijesnim i literarnim okvirima u kojima su tekstovi nastajali.
Cilj: Cilj je proseminara pratiti i proširivati gradivo predavanja i seminara iz novije slovenske književnosti.

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Opća enciklopedija JLZ, 7, Zagreb, 1981., (505-529).
3. Janko Kos, Pregled slovenskega slovstva, Ljubljana, 1982. (i kasnija izdanja)
3. Jože Pogačnik - Franc Zadravec, Zgodovina slovenskega slovstva, 5-8, Obzorja,  Maribor,  1968-72.

Dopunska: 
1. Nova slovenska lirika, Antologija, Izbor, prijevod i pogovor Radoslav Dabo, NZ Matice hrvatske, 1975.
2. Izabrane slovenske drame, Izbor Branko Hećimović,  Znanje, Zagreb, 1982.
3. Savremena kratka proza, Izbor i predgovor Marija Mitrović, Matica srpska, Novi Sad, 1977.   
4. Čas kratke zgodbe, Antologija slovenske kratke zgodbe, (Izbor i pogovor Tomo Virk), Študentska založba, Ljubljana 1998. 
5. Mitja Čander, Krunski svjedoci, Antologija slovenske kratke priče, Naklada MD, Zagreb, 2001. 
6. Ivan Cesar, Poetika pripovedne proze Cirila Kosmača, Lipa Koper, Mladinska knjiga, Ljubljana 1981. 
7. Slovenska ljubavna poezija, Priredili Tone Potokar, Luko Paljetak i Vjekoslav Boban, Cankarjeva založba-NZ Matice hrvatske, Ljubljana-Zagreb, 1988. 
8. Jože Pogačnik, Slovenačka književnost, Matica srpska, Novi Sad, 1987.
9. Slovenska književnost 1945-1965 (Skupina autora; Biografski i bibliografski podaci), Ljubljana, 1967.
10. Leksikoni Cankarjeve založbe - Slovenska književnost, CZ, Ljubljana, 1982 (i druga izdanja). 

2.4. Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Srpska književnost 19. vijeka (3 sata)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij Srpska književnost do predromantizma  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Pitanje periodizacije srpske književnosti 19. vijeka (najznačajniji istraživači i njihova djela); predromantizam – Vuk Stefanović Karadžić, Jovan Sterija Popović; počeci srpskog romana – Milovan Vidaković; Branko Radičević, Petar II Petrović Njegoš, Đura Daničić; romantizam – Jovan Jovanović Zmaj, Laza Kostić, Đura Jakšić; osobitosti srpskog romantizma – književni žanrovi; realizam – Svetozar Marković, Jakov Ignjatović, Laza Lazarević, Simo Matavulj, Branislav Nušić, Radoje Domanović, Vojislav Ilić idr. Studenti su dužni u seminaru izlagati dvije teme i napisati seminarski rad.
Cilj: Upoznavanje studenata s procesima srpske književnosti u 19. vijeku (predromantizam, romantizam, realizam), centralnim stvaralačkim opusima i djelma i interpretacija reprezentativnih djela.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Popović, Miodrag: Istorija srpske književnosti. Romantizam I-III. Beograd, 1968/72
2. Deretić, Jovan: Istorija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983
3. Vučenov, Dimitrije: O srpskim realistima i njihovim prethodnicima. Beograd, 1970
4. Konstantinović, Radomir: Biće i jezik. Beograd,  
Dopunska: 
1. Popović, Bogdan: Antologija novije srpske lirike. MH, Zagreb, 1911
2. Skerlić, Jovan: Istorija novije srpske književnosti. Beograd, 1914
3. Pavlović, Miodrag: Antologija srpske pesništva. Prosveta, Beograd, 1998  

5. Naziv predmeta:  IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija: 	Jezične vježbe ili gramatika odabranih jezika	
		     	Izborni kolegiji iz književnosti (sa studija i Fakulteta)	
		 	Latinski jezik
		    	Starogrčki jezik

III. godina
5. semestar

1. Naziv predmeta: JEZIČNE VJEŽBE
1.1. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz bugarskog jezika 5
ECTS-bodovi: 2
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 3 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: Uspješno položen ispit iz kolegija Jezične vježbe 4.
Ispit: pismeni, tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci 
Sadržaj: Na jezičnim se vježbama inzistira na osvješćivanju sintaktičke pravilnosti – dijelovi rečenice, veznici, nezavisno i zavisno složena rečenica. 
Cilj: Stjecanje usmenih i pismenih kompetencija više razine – student pri slušanju prati i razumije sugovornike te prati jednostavnije publicističke i umjetničke tekstove. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.2. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz makedonskog jezika 5
ECTS-bodovi: 2
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 3 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: Uspješno položen ispit iz kolegija Jezične vježbe 4.
Ispit: pismeni, tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci 
Sadržaj: Na jezičnim se vježbama inzistira na osvješćivanju sintaktičke pravilnosti – dijelovi rečenice, veznici, nezavisno i zavisno složena rečenica. 
Cilj: Stjecanje usmenih i pismenih kompetencija više razine – student pri slušanju prati i razumije sugovornike te prati jednostavnije publicističke i umjetničke tekstove. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.3. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz slovenskog jezika 5
ECTS-bodovi: 2
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 3 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: Uspješno položen ispit iz kolegija Jezične vježbe 4.
Ispit: pismeni, tjedni ili dvotjedni pismeni zadaci 
Sadržaj: Na jezičnim se vježbama inzistira na osvješćivanju sintaktičke pravilnosti – dijelovi rečenice, veznici, nezavisno i zavisno složena rečenica. 
Cilj: Stjecanje usmenih i pismenih kompetencija više razine – student pri slušanju prati i razumije sugovornike te prati jednostavnije publicističke i umjetničke tekstove. 
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.4. Naziv kolegija: Fonologija srpskog jezika
ECTS-bodovi: 2
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Studenti stječu temeljni uvid u metajezični sistem kojim se služi znanost u opisu fonološkog sistema jezika. Obradili bi se posebno tematske jedinice: glasovni sistem srpskog jezika; fonovi, fonemi i alofoni; konzonantski fonemi, inventar; prozodijski sistem, inventar i pravila distribucije; fonološka obilježja i fonološka reprezentacija; fonološke alternacije na morfemskoj granici; prozodijske alternacije – kvantitativne, kvalitativne i po mjestu akcenta. 
Cilj: Usvajanje temeljnih stavovima i pojmovnim aparatom opće fonologije i ovladavanje znanjima o ustroju i funkcioniranju fonološkog sistema standardnog srpskog jezika te ovladavanje pravilima prozodijskog sistema standardnog jezika.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Pešikan, Mitar/Pižurica, Mato/Jerković, Jovan: Pravopis srpskog jezika. Matica srpska, Novi Sad, 1993 
2. Kristal, Dejvid: Enciklopedijski rečnik moderne lingvistike. Nolit, Beograd, 1988
3. Silić/Rosandić: Osnove fonetike i fonologije hrvatskog književnog jezika. Školska knjiga, Zagreb, 1981
4. Stanojčić, Živojin/Popović, Ljuba: Gramatika srpskog jezika. 

Dopunska:
1. Barić, Eugenija i dr.: Hrvatska gramatika. (poglavlje: Fonetika i fonologija). Školska knjiga, Zagreb, 1995
2. Radovanović, Milorad i dr.: Srpski jezik na kraju veka. (poglavlje: Fonetika). Institut za srpski jezik SANU-Službeni glasnik, Beograd, 1996 
3. Babić, Stjepan i dr.: Povijesni pregled, glasovi i oblici hrvatskog književnog jezika, nacrt za gramatiku. (poglavlja: Fonetika hrvatskoga književnog jezika i Fonologija hrvatskoga književnog jezika). HAZU, Zagreb, 1991

2. Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Bugarska književnost od oslobođenja do Prvog svjetskog rata
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i bugarski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: obavezan referat
Sadržaj: Kolegij je izrazito književnopovijesnoga karaktera. Bavi se razvojem književnosti i poetičkim osobinama reprezentativnih djela glavnih predstavnika bugarske književnosti do Prvog svjetskog rata ( do kraja XIX st.).
Cilj: Razumijevanje razvoja i tipologije bugarske književnosti navedenog razdoblja. Razvijanje sposobnosti književnokritičkoga i stručnoga čitanja književnog teksta i pisanja seminarskih radova.
Ispitna literatura:
Osnovna:
1. Светлозар Игов, Кратка история на българската литература, София, 1966
2. История и цивилизация, Колектив, София, 2000
3. Dijela pojedinih autora
Dopunska: 
Ина Пелева, Албена Хранова, христоматия по литература за XI клас, София, 2001

2.2. Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Razdoblje realističkih koncepcija (1+1)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i makedonski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjet: parcijalno upisana 3. godina studija
Ispit: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Pregled realističkih koncepcija od 1928. do 1952. godine. Interpretacija izabranih djela različitih vrsta i rodova (K. Racin, V. Iljoski, R. Krle, A. Panov).
Cilj: Književnopovijesna i književnoteorijska problematizacija realističkih koncepcija na primjerima iz makedonske književnosti. 

Ispitna literatura:
Obvezna:
Georgi Stalev: Književnost XX. stoljeća. Vidi: Makedonska književnost (grupa autora), Zagreb, 1988, 1991, 145-239.
Milan Đurčinov: Nova makedonska književnost, Beograd, 1988.
Borislav Pavlovski: Nova makedonska drama, Zagreb, 2000.

Dopunska:
Miodrag Drugovac. Istorija na makedonskata literatura – XX vek. Skopje, 1990.

2.3 
Naziv predmeta: SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Suvremena slovenska književnost
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: seminarski rad i usmeni ispit (za one koji nastavljaju studij) 
Sadržaj: Predmet je koncipiran raznim kolegijima tako da ga mogu pratiti svi studenti slovenskoga jezika i književnosti. U seminarima se analiziraju tekstovi suvremenih autora, komentiraju noviji prijevodi i čitaju studentski seminarski radovi o suvremenom slovenskom pjesništvu, suvremenim proznim i dramskim tekstovima te o esejističko-kritičkim tekstovima, nastalima od 1950. do 2000. godine. Izbor je ograničen, prije svega, djelima koja su prevedena na hrvatski (bosanski ili srpski) jezik, a prema  interesu i mogućnostima studenata može biti proširen drugim važnim i zanimljivim, a neprevedenim djelima.
Cilj: Upoznavanje studenata sa suvremenim, pa i aktualnim stanjem slovenske književnosti, kritike i znanosti o književnosti. 

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Janko Kos, Pregled slovenskega slovstva, Partizanska knjiga, Ljubljana, 1982. (i druga izdanja).
2. Slovenska književnost III (Pogačnik, Borovnik, Dolinar, Poniž, Saksida, Stanovnik, Štuhec, Zadravec), DSZ, Ljubljana, 2001.
3. Djela autora koja se analiziraju u seminaru

Dopunska (kraći izbor): 
1. Sončnice poldneva, Antologija slovenske poezije,  Ljubljana, Mihelač, 1993.
2. Sodobni slovenski jezik, književnost in kultura, FF, Ljubljana, 1988. (Obdobja 8).
3. Drugo slovensko-hrvaško slavistično srečanje, Zbornik radova, Ljubljana, 2003.
4. Janko Kos, Moderna slovenska lirika 1940-1990, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1995.
5. Franc Zadravec, Slovenska književnost II, DSZ, Ljubljana, 1999.
6. Slovenska književnost III, DSZ, Ljubljana, 2001. 
7. Franc Zadravec, Slovenska ekspresionistična literature, Pomurska založba/Znanstveni inštitut Filozofske fakultete, M. Sobota/Ljubljana, 1993.
8. Franc Zadravec, Slovenski roman 20. stoletja, Pomurska založba/ZIFF, Murska  Sobota/Ljubljana,  1997. 
9. Franc Zadravec, Slovenski roman 20. stoletja, Drugi analitični del, Pomurska založba/SAZU/ZIFF, Murska  Sobota/Ljubljana,  2002. 
10. Marko Juvan, Vezi besedila, Literatura, Ljubljana, 2000.
11.Tomo Virk, Strah pred naivnostjo (Poetika postmodernistične proze), Literatura, Ljubljana, 2000.
12. Helga Glušić, Slovenska pripovedna proza v drugi polovici dvajsetega stoletja, Slovenska matica, Ljubljana, 2002. 
13. Radoslav Dabo/Janko Kos, Nova slovenska lirika, Konzor, Zagreb, 2002. 
14. Klemen Lah/Andreja Inkret, Slovenski literarni junaki, Mali leksikon, Ljubljana, Mladinska knjiga, 2002. 
15. Miran Štuhec, Slovenska esejistika v drugi polovici dvajsetega stoletja, Slovenska matica v Ljubljani, 2003. 
16. Irena Novak Popov, Sprehodi po slovenski poeziji, Litera, Maribor, 2003. 
17. Berilo 3 (Kolšek-Kos-Lah-Logar-Šimenc), Založba Obzorja, Maribor, 1999.
18. Panorama suvremene slovenske poezije 1960-1990. Dubrovnik, 2/2, str. 3-87, 1991.
19. Interpretacije (1. Marjan Rožanc, 2. Gregor Strniša, 3. Vitomil Zupan, 4. Dane Zajc, 5. Dominik Smole, 8. Lojze Kovačić, 10. Kajetan Kovič, 11. Edvard Kocbek), Nova revija, Ljubljana. 

2.4. Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Srpska moderna i avangarda
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij Srpska književnost 19. vijeka  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Uključili bi se svi relevantni književni i kulturni činioci koji sudjeluju u smjeni književne paradigme realizma (Srpski književni glasnik i Bogdan Popović) te tumačili procesi dekomponiranja modernističkog koncepta nakon 1. svjetskog rata (ekspresionizam, zenitizam, sumatraizam, hipnizam, dadaizam, nadrealizam i dr.) do njegova dokidanja. Studente bi se učilo interpretaciji modernističkih i avangardnih tekstova. Obuhvaćeni su svi najznačajniji autori i njihovi opusi: Jovan Dučić, Milan Rakić, Vladislav Petković Dis, Stanislav Vinaver, Borisav Stanković, Ivo Ćipiko, Petar Kočić, Isidora Sekulić, Miloš Crnjanski, Ivo Andrić, Rastko Petrović, Momčilo Nastasijević, Ljubomir Micić, Marko Ristić, Milan Dedinac, Milan Bogdanović, itd.
Cilj: Upoznavanje studenata sa temeljnim poetskim karakteristikama poetike srpske moderne i avangarde te osposobljavanje studenata za interpretaciju tekstova.

Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Deretić, Jovan: Istorija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983
2. Vučković, Radovan: Poetika hrvatskog i srpskog ekspresionizma. Svjetlost, Sarajevo, 1979
3. Konstantinović, Radomir: Biće i jezik. Beograd, 19
4. Palavestra, Predrag: Doba modernizma u srpskoj književnosti (1901-1918). KI, 45, 46 (1979), 47 (1980)
Dopunska:
1. Vitošević, Dragiša: Srpsko pesništvo 1900-1914. I-II. Beograd, 1975
2. Kapidžić-Osmanagić, Hatidža: Srpski nadrealizam i njegovi odnosi sa francuskim nadrealizmom. Sarajevo, 1966
3. Lasić, Stanko: Sukob na knjkiževnoj ljevici 1928-1952. Zagreb, 1970

3. Naziv predmeta: POREDBENA POVIJEST JUŽNOSLAVENSKIH JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI
Kolegij: Osnove poredbenog slavenskog jezikoslovlja
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: Uvjet za upis kolegija je apsolviran predmet Uvod u južnu slavistiku.
Ispit: položen jedan kolokvij i predan seminarski rad
Sadržaj: Uvod u metodologiju poredbenoga jezikoslovlja. Pri tome se vodi računa i o genetskoporedbenoj i o sociolingvističkoj sastavnici. Prilikom tumačenja osnovnih poredbenojezikoslovnih pojmova vezanih uz odnos jezične srodnosti i raznolikosti jezika, kao i terminoloških parova prostor-vrijeme i sinkronija-dijakronija u kontekstu genetske, kontaktne i tipološke srodnosti primjere se nastoji crpiti iz slavenskih, a kad je god to moguće iz južnoslavenskih jezika. Obaveza studenata je tijekom kolegija uspješno položiti jedan kolokvij (od dva ponuđena) kojim se apsolvira odabrana seminarska literatura i predati pismeni seminarski rad.
Cilj: Ovladavanje pojmovima i terminima: poredbno jezikoslovlje, jezična raznolikost, jezična srodnost, jezični prostor, jezično vrijeme, sinkronija, dijakronija. Stjecanje kompetencije za kritičko čitanje relevantne poredbenojezične literature.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Terence R. CARLTON (1991) Introduction to the Phonological History of the Slavic Languages, Slavica Publishers, Columbus, Ohio
2. Roman JAKOBSON (1990) On Language, edited by Linda R. Waugh and Monique Monville-Burston, Harvard University Press, Cambridge Mass.- London England
3. Radoslav KATIČIĆ (1970) A Contribution to the General Theory of Comparative Linguistics, Mouton, The Hague - Paris
4. Ranko MATASOVIĆ (2001) Uvod u poredbenu lingvistiku, Matica hrvatska, Zagreb
Dopunska: 
1. J. K. CHAMBERS, Peter TRUDGILL i Natalie SCHILLING-ESTES (2004) The Handbook of Language Variation and Change, Blackwell Pub., Malden
2. Joseph H. GREENBERG (1966) Language Universals, With Special Reference to Feature Hierarchies, The Hague, Paris
3. Hans Henrich HOCK i Brian D. JOSEPH (1996) Language History, Language Change and Language Relationship, An Introduction to Historical and Comparative Linguistics, Mouton de Gruyter

Naziv predmeta: POREDBENA POVIJEST JUŽNOSLAVENSKIH JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI
Naziv kolegija: Južnoslavenska poredbena književnost (metodologija)	
ECTS-bodovi: 2
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan 
Oblik nastave:  2 sata predavanja
Uvjeti: položeni kolegiji iz  književnosti  2. godine studije
Ispit: usmeni
Sadržaj: U suvremenom studiju komparativne književnosti, kao i u studijima pojedinih slavenskih književnosti, problemi komparativnoga proučavanja južnoslavenskih književnosti izdvajaju se specifičnim interslavenskim suodnosima, osobito naročitim odnosima pojedinih književnosti i kultura prema međusobno susjednim književnostima i kulturama (srodnost jezika, povijesna i prostorna povezanost). Studenti se upoznavaju s tradicionalnim i suvremenim književno-povijesnim i komparatističkim pristupima, od koncepcija studija slavistike i nacionalne povijesti književnosti, preko metodologija poredbene povijesti do modernih teorija o interkulturalnosti i kulturalnih studija.
Cilj: Cilj je kolegija pobliže upoznavanje studenata s koncepcijama, problemima i literaturom književnopovijesnoga studija književnosti (nacionalnoga i poredbenoga, odnosno inter-kulturalnoga).
Ispitna literatura:
Obavezna: 
1. Aleksandar Flaker, Književne poredbe, Naprijed, Zagreb, 1968 (Povijest nacionalne književnosti i poredbeno proučavanje,  Je li poredbeno proučavanje slavenskih književnosti zasebna  disciplina?)
2. Milivoj Solar, Eseji o fragmentima, Prosveta; Beograd, 1985.  (i druga izdanja);  (Pretpostavke povijesti književnosti, Granice paradigme  povijesti književnosti)  
3. Zdenko Lešić, Književnost i njena istorija, Veselin Masleša,  Sarajevo, 1985. (selektivno)
4. Zvonko Kovač,  Poredbena i/ili interkulturna povijest književnosti, Biblioteka Književna smotra, Zagreb, 2001. (Od komparatistike tekstova do interkulturne povijesti književnosti)
5. Miroslav Beker, Uvod u komparativnu književnost, Školska knjiga,  Zagreb, 1995. (ili: Zoran Konstantinović, Uvod u uporedno proučavanje književnosti, SKZ, Beograd, 1984.)
Dopunska (kraći izbor):
1. Hans Robert Jauss, Estetika recepcije, Nolit, Beograd, 1978. (Istorija književnosti kao izazov nauci o književnosti, S. 37-88)
2. Viktor Žmegač, Književnost i zbilja, Školska knjiga, Zagreb, 1982. (Sistematika spoznaja o književnosti, Spoznajni interes  književne historiografije )
3. Teorija istorije književnosti, SANU, Beograd, 1986.
4. Gvozden Eror, Putevi i stranputice istorije književnosti (Miloš Savković), Beograd, SKZ, 1987. 
5. Paul Van Tieghem (P. Van Tigem), Uporedna književnost, Naučna knjiga, Beograd, 1955.   
6. Zoran Konstantinović, Vergleichende Litarturwissenschaft, Peter Lang, Bern-Paris, 1988.
7. Cl. Pishois-A.M.Rousseau, Komparativna književnost, Matica hrvatska, Zagreb, 1973. 
8. Peter V. Zima, Komparatistik, Francke Verlag, Tübingen, 1992. 
9. Bojan Ničev, Osnovi na sravnitelnoto literaturoznanie, Nauka i iskustvo, Sofija, 1986. 
10.Angelika Corbineau-Hoffmann,  Einführung in die Komparatistik, E. Schmidt Verlag, Berlin, 2000.
11. Dionyz Durišin, Theory of Interliterary Process, VEDA, SAoS,     Bratislava, 1989. 
12. Dioniz Durišin, Osobitne medziliterarne spoločenstva 5, Slovanske  literaturi, SAV, Bratislava, 1992. 

Napomena: Izborni kolegij 2. i 3. grupe predmeta iz književnosti u osnovnoj kombinaciji, može biti nadopunjen ili zamijenjen (u dogovoru s nastavnikom) s izbornim kolegijem sa studija ostalih slavenskih jezika i književnosti, komparativne književnosti te povijesti i povijesti umjetnosti. Osobito su poželjne stipendije i boravci studenata na studijima matičnih jezika, pa se u tom slučaju priznaju kao zamjena ili nadopuna i jezične vježbe, kao i poredbeno-jezični kolegij.

III. godina
6. semestar

1. Naziv predmeta: JEZIČNE VJEŽBE
1.1. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz bugarskog jezika 6
ECTS-bodovi: 2
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 3 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: Uspješno položen kolokvij iz kolegija Jezične vježbe 5. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Sintaktički se sadržaji produbljuju i nadopunjuju odnosom prema funkcionalno-stilskim različitostima, posebno s obzirom na funkciju padeža u rečenici, kongruenciju glagolskih vremena i na red riječi u rečenici.
Cilj: Kompetentno ovladavanje odabranim južnoslavenskim jezikom na višim razinama pisane i govorene komunikacije. Čitanje, razumijevanje, prevođenje i prepričavanje tekstova različitih funkcionalnih stilova. Visok stupanj pasivnoga znanja s elementima aktivnoga.
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.2. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz makedonskog jezika 6
ECTS-bodovi: 2
Jezik: makedonski i i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 3 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: Uspješno položen kolokvij iz kolegija Jezične vježbe 5. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Sintaktički se sadržaji produbljuju i nadopunjuju odnosom prema funkcionalno-stilskim različitostima, posebno s obzirom na funkciju padeža u rečenici, kongruenciju glagolskih vremena i na red riječi u rečenici.
Cilj: Kompetentno ovladavanje odabranim južnoslavenskim jezikom na višim razinama pisane i govorene komunikacije. Čitanje, razumijevanje, prevođenje i prepričavanje tekstova različitih funkcionalnih stilova. Visok stupanj pasivnoga znanja s elementima aktivnoga.
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.3. Naziv kolegija: Jezične vježbe iz slovenskog jezika 6
ECTS-bodovi: 2
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 3 sata jezičnih vježbi
Uvjeti: Uspješno položen kolokvij iz kolegija Jezične vježbe 5. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Sintaktički se sadržaji produbljuju i nadopunjuju odnosom prema funkcionalno-stilskim različitostima, posebno s obzirom na funkciju padeža u rečenici, kongruenciju glagolskih vremena i na red riječi u rečenici.
Cilj: Kompetentno ovladavanje odabranim južnoslavenskim jezikom na višim razinama pisane i govorene komunikacije. Čitanje, razumijevanje, prevođenje i prepričavanje tekstova različitih funkcionalnih stilova. Visok stupanj pasivnoga znanja s elementima aktivnoga.
Ispitna literatura: isto kao u prvom semestru studija

1.4. Naziv kolegija: Morfologija srpskog jezika 
ECTS-bodovi: 2
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Usvajanje osnovnih pojmova iz morfologije (morfem, morf, alomorf, morfemski nivo). Podjela morfema na tvorbene, derivacione i relacione. Kategorijalna obilježja imenskih riječi (rod, broj, padež, živo/neživo, komparacija). Leksičko-semantičke i morfološke karakteristike imenica, zamjenica, pridjeva i brojeva; riječi sa deklinacijom; kategorijalna obilježja glagola (rod, vid, lice, broj, radnja, vrijeme, način, stanje); podjela glagola po vrstama; struktura i građenje glagolskih oblika; pasiv; nepromjenjive vrste riječi. Tvorba riječi; pregled tvorbenih modela imenica, pridjeva, glagola i priloga.
Cilj: Upoznavanje studenata sa morfološko-tvorbenim i leksičkim karakteristikama standardnog srpskog jezika.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Babić, Stjepan: Tvorba riječi u hrvatskom književnom jeziku. ŠK, Zagreb, 1986
2.  Radovanović, Milorad: Srpski jezik na kraju veka. (poglavlje: Morfologija). Institut za srpski jezik SANU-Službeni list, Beograd, 1996 
3. Klajn, Ivan: Tvorba reči u savremenom srpskom jeziku, (dio: 1. Slaganje i prefiksacija). Zavod za izdavanje udžbenika i nastavna sredstva/Institut za srpski jezik SANU/Matica srpska, Beograd/Novi Sad, 2002
4. Stanojčić, Živojin/Popović, Ljuba: Gramatika srpskog jezika. (poglavlja: Morfologija i Tvorba reči). Zavod za udžbenike i nastavna sredstva. Beograd, 2002 

Dopunska:
1. Barić, Eugenija i dr.: Hrvatska gramatika. (poglavlja: Morfologija i Tvorba riječi). ŠK, Zagreb, 1979
2. Ivić, Milka: Obeležavanje imeničkog roda u srpskohrvatskom književnom jeziku. Naš jezik, n.s. knj. X, sv. 7-10,1960
3. Kristal, Dejvid: Enciklopedijski rečnik moderne lingvistike. Nolit, Beograd, 1988   

2. Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Bugarska književnost 20. stoljeća
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i bugarski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: nema
Ispit: usmeni ispit
Sadržaj: Kolegij je izrazito književnopovijesnoga karaktera. Bavi se razvojem književnosti i poetičkim osobinama reprezentativnih djela glavnih predstavnika navedenog doba.
Cilj: Razumijevanje razvoja i tipologije bugarske književnosti XX stoljeća. Razvijanje sposobnosti književnojezičnoga i stručnoga čitanja književnog teksta i pisanja seminarskih radova. Osposobljavanje studenata za prevođenje i tumačenje bugarskih književnih tekstova. Studenti moraju čitati, prevoditi i analizirati izvorne tekstove i pisati pismene kritike o emblematičnim bugarskim pjesnicima i proznim piscima.
Ispitna literatura:
Osnovna:
1. Светлозар Игов, Кратка история на българската литература, София, 1996
2. История и цивилизация, колектив, София, 2000
3. Djela pojedinih autora
Dopunska:
1. Валентина Радинска, Съвременна българска поезия, велико Търново, 2000
2. Владимир Атанасов, Съвременна българска проза, Велико Търново, 2000
3. Петър Змийчаров, Съвременна българска драма, Велико Търново, 2000
4. Виолета Русева, Български символизъм, Велико Търново, 2000
5. Вихрен Чернокожев, Росица Чернокожева, Българска литературна критика, Велико Търново, 2000
6. Cvetan Todorov, Simbolizam i tumačenje, Novi Sad, 1978

2.2. Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Makedonska književnost u razdoblju stilskog pluralizma
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i makedonski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjet: upisana 3. godina studija
Ispit: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Realizam, modernizam i postmodernizam u makedonskoj književnosti od 1952. do 2005. godine. Tumačenja i interpretacije reprezentativnih književnih opusa (A. Šopov, B. Koneski, S. Janevski, K. Čašule, G. Todorovski, M. Matevski, G. Stefanovski, R. Pavlovski, J. Pavlovski, T. Georgievski, P. M. Andreevski, D. Dukovski). Kontekstualizacija u južnoslavenski i svjetski književni kontekst. Književna kritika i znanost o književnosti.
Cilj: Književnopovijesno problematiziranje i književnoteorijsko tumačenje / interpretiranje reprezentativnih djela i opusa.

Ispitna literatura:
Obvezna:
Georgi Stalev: Književnost XX. Stoljeća. Vidi: Makedonska književnost (grupa autora), Zagreb, 1988, 1991, 145-277.
Milan Đurčinov: Nova makedonska književnost, Beograd, 1988.
Miodrag Drugovac: Istorija na makedonskata literatura – XX vek, Skopje, 1990.

Dopunska:
Branko Hećimović-Borislav Pavlovski: Suvremene makedonske drame, Zagreb, 1982.
Borislav Pavlovski. Gospodari labirinta. Antologija snova, maštarija i fantastičnih priča iz makedonske književnosti, Zagreb, 1998.
Borislav Pavlovski: Vo znakot na komparativnoto čitanje, Skopje, 2000.
Borislav Pavlovski: Nova makedonska drama, Zagreb, 2000. 

2.3 Naziv predmeta: SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Slovenska moderna proza
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: referat s pisanim konceptom
Sadržaj: U ovom kolegiju analizirat će se tekstovi iz razdoblja slovenske moderne, poglavito reprezentativni prozni tekstovi iz opusa najpoznatijega pisca toga razdoblja Ivana Cankara (Vinjete, Stranci, Na klancu, Kuća Marije Pomoćnice, Priče iz doline šentflorijantske, Nina). Isto tako, u određenom kontrastivnom smislu interpretirat će se tekstovi iz poslijeratne slovenske književnosti, osobito romani Cirila Kosmača (Balada o trubi i oblaku, Tantadruj) i Vitomila Zupana (Putovanje na kraj proljeća, Menuet za gitaru, Levitan, Igra s đavolovim repom), s namjerom da se analizirani tekstovi pobliže književnopovijesno kontekstuiraju. U seminarima će svatko od sudionika, odnosno grupa studenata, svojom seminarskim referatom temeljitije obraditi po jedno od navedenih djela.  
Cilj: Određivanje funkcije opusa, proučavanje odnosa pojedinačna djela prema opusu, autora prema autoru, književnog razdoblja prema razdoblju, interpretiranje pojedinačnih tekstova iz suvremene naratološke i književnopovijesne perspektive. 
Ispitna literatura:
Obavezna: 
Tekstovi autora koji se analiziraju u seminaru
Dopunska:
1. Marija Mitrović, Pregled slovenačke književnosti, IKZS, Sremski Karlovci-NoviSad, 1995. 
2. France Bernik, Ivan Cankar, DSZ, Ljubljana, 1987.
3. Ivan Cesar, Poetika pripovedne proze Cirila Kosmača, Mladinska knjiga-Lipa Koper, Ljubljana, 1981. 
4. Franc Zadravec, Slovenski roman dvajsetega stoletja, Pomurska založba-ZIFF, Murska Sobota-Ljubljana, 1997.
5. VITOMIL ZUPAN, Interpretacije, Nova revija, Ljubljana, 1993.

2.4. Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Suvremena srpska književnost (2 sata)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij Srpska moderna i avangarda  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Obuhvatili bi se svi najznačajniji procesi u srpskoj književnosti nakon 1945. godine: književni život; autori i njihovi opusi; književni žanrovi; književna kritika i znanost o književnosti. Poseban naglasak dao bi se interpretaciji književnih opusa najrelevantnijih autora: Ive Andrića, Miloša Crnjanskog, Vladana Desnice, Meše Selimovića, Dobrice Ćosića, Miodraga Blatovića, Danila Kiša, Borislava Pekića, Milorada Pavića, Vaska Pope, Miodraga Pavlovića, Stevana Raičkovića, Branka Miljkovića, Matije Bećkovića, Milutina Petrovića, Dušana Kovačevića itd.  
Cilj: Upoznavanje studenata sa najznačajnijim tokovima i pojavama u  srpskoj književnosti od 1945. do posljednjih tendencija u recentnoj književnoj proizvodnji, ovladavanje interpretacijom najrelevantnijih autora i njihovih tekstova. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1.	Deretić, Jovan: Istorija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983.
2.	Konstantinović, Radomir: Biće i jezik. Beograd, 1983.
3.	Palavestra, Predrag: Posleratna srpska književnost 1945-1970. Nolit, Beograd, 1972
4.	Srpska drama. (U: Srpska književnost u književnoj kritici. XI. Nolit, Beograd, 1966. 
Dopunska:
1.	Selenić, Slobodan: Antologija savremene srpske drame. Beograd. 1977.
2.	Savremena poezija. (U: Srpska književnost u književnoj kritici. IX. Beograd. 1972.
3.	Jeremić, Ljubiša: Proza novog stila. Beograd, 1978.
4.	Pavlović, Miodrag: Eseji o srpskom pesništvu. III. Beograd, 1981.

3. Naziv predmeta: POREDBENA POVIJEST JUŽNOSLAVENSKIH JEZIKA I            KNJIŽEVNOSTI 
Naziv kolegija: Poredbene književnopovijesne analize
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegiji iz  književnosti  2. godine studija
Ispit: referat, izrada seminarskog rada
Sadržaj: Ovaj kolegij  je u najizravnijoj svezi sa predavanjima iz Južnoslavenske poredbene književnosti (metodologija) pa se u njemu analiziraju teorijski tekstovi iz poredbene povijesti slavenskih književnosti i tekstovi iz južnoslavenskih književnosti (bosanske, hrvatske, slovenske, srpske, itd.). U seminarima se polazi od postojećih književno-povijesnih rasprava, analiza stručnih tekstova i njihove provjere, kao i možebitnih novih poredbenih tumačenja tekstova iz korpusa spomenutih književnosti u vremenu od romantizma do postmoderne. U tom smislu, teme seminarskih radova bit će ili strogo zadane postojećom literaturom ili otvorene novim interpretacijama, zavisno od mogućnosti i interesa studenata te njihove osnovne kombinacije. 
Cilj: Cilj kolegija su vježbe u poredbenim književnopovijesnim analizama (od komparatistike tekstova do međuknjiževnih tumačenja), kao i upoznavanje s osnovnom metodološkom literaturom iz poredbene povijesti književnosti.    

Ispitna literatura:

Obavezna:

1. Zvonko Kovač, Interpretacijski kontekst, ICR, Rijeka, 1987. (Interpretacija simbolističkog teksta, S. 97-110). 
2. Juraj Martinović, U kosoj projekciji, Svjetlost, Sarajevo, 1986. (Pokušaj komparativnog pristupa poeziji Antuna Branka Šimića i Srečka Kosovela, S. 287-330).
3. Janez Rotar, Književnost in spoznavanje, Cankarjeva založba, Ljubljana, 1985. (Recepcija Ujevićevih pesmi pri Slovencih, S. 267-290).    
4. KOMPARATIVNO PROUČAVANJE JUGOSLAVENSKIH KNJIŽEVNOSTI, I-III     (Ur. E. Fišer-F.Grčević), IV (Ur. F. Grčević), Zavod za znanost   o književnosti Filozofskog fakulteta, Zagreb, 1983., 1987., 1988. i 1991. (selektivno) 
5. Jože Pogačnik, Književni susreti s drugima, ICR, Rijeka, 1986. 
    
Dopunska (kraći izbor):
1. Reinhard Lauer, Poetika i ideologija, Prosveta, Beograd, 1987.
2. Zoran Konstantinović, Komparativno viđenje srpske književnosti, Novi Sad, Svetovi, 1993.
3. Aleksandar Flaker, Stilske formacije, Liber, Zagreb, 1976. 
4. Zvonko Kovač,  Poredbena i/ili interkulturna povijest književnosti, Biblioteka Književna smotra, Zagreb, 2001. 
5. Borislav Pavlovski, Vo znakot na komparativnoto čitanje, Matica makedonska, Skopje, 2000.
6. Goran Kalogjera, Južnoslavenska književna prožimanja, Matica hrvatska, Rijeka, 1991. 
7. Franjo Grčević, Simbolizam, ekologija, eshatologija, Matica hrvatska, Zagreb, 2002. 
8. Josip Bratulić, Ivan Vazov u hrvatskoj književnosti, Croatica,  III/3, Zagreb, 1972., S. 243.
9. Miroslav Šicel: Srpski roman u kritičkom osvjetljenju A. G.  Matoša, Osmišljavanja, Revija, Osijek, 1987., S. 116-122.
10. Ante Stamać, Passim, Logos, Split, 1989. (Matoševo odnošenje prema drugim slavenskim kulturama, S. 76-83; Polemika Ujević - Drainac kao sučeljenost dviju poetika, S. 95-110).

Naziv kolegija: Poredbenopovijesne jezične analize
ECTS-bodovi: 2
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: Preduvjet za upisivanje kolegija je položen kolokvij i predan seminarski rad iz kolegija Osnove poredbenog jezikoslovlja. Preduvjet za pristupanje ispitu je predan analitički seminarski rad. 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Tumačenje sociolingvističkog statusa južnoslavenskih jezika u povijesti i uspostavljanje kulturološkoga okvira za razumijevanje njihove vanjske povijesti u predstandardizacijskom i standardizacijskom razdoblju. U kontekstu analize južnoslavenskoga jezičnoga pitanja na seminarima se raspravlja o konceptu jezika kao identiteta, o pojmovima kulturne tradicije i civilizacijskoga naslijeđa u vezi s podjelom na Slavia romana i Slavia orthodoxa, pa onda i o odnosu službenoga i književnoga jezika u prošlosti i danas. Studenti obavezno pišu analitičke seminarske radove u kojima nastoje iščitati podatke o jezičnome ustrojstvu i stavovima o jeziku relevantnih jezikoslovaca u prvoj polovici 19. stoljeća. 
Cilj: Ovladavanje pojmovima i terminima: Slavia romana, Slavia orthonoxa, službeni jezik, književni jezik, jezični identitet, jezično planiranje, jezična politika.
Ispitna literatura
Obavezna: 
1. Riccardo PICCHIO and Harvey GOLDBLATT (ed.) (1984), Aspects of the Slavic Language Question, Volume I, New Haven
2. Alexander M. SCHENKER and Edward STANKIEWICZ (ed.) (1980), The Slavonic Literary Languages, Formation and Development, New Haven
3. Gerald STONE and Dean WORTH (ed.) (1985),  The Formation of the Slavonic Literary Languages, UCLA Slavic Studies, Vol. 11
Dopunska: 
1. Robert D. GREENBERG (2004) Language and Identity in the Balkans, New York
2. Mark MAZOWER (2003) Balkan, Kratka povijest, Zagreb
3. Rosita RINDLER SCHJERVE, ur. (2003) Diglossia and Power, Mouton de Gruyter, Hague
4. Sue WRIGHT (2004) Language Policy and Language Planning, From Nationalism to Globalisation, New York

Napomena: Izborni kolegij 2. i 3. grupe predmeta iz književnosti u osnovnoj kombinaciji, može biti nadopunjen ili zamijenjen (u dogovoru s nastavnikom) s izbornim kolegijem sa studija ostalih slavenskih jezika i književnosti, komparativne književnosti te povijesti i povijesti umjetnosti. Osobito su poželjne stipendije i boravci studenata na studijima matičnih jezika, pa se u tom slučaju priznaju kao zamjena za jezične vježbe ili nadopuna poredbeno-jezičnim kolegijima. 

Kultura i civilizacija južnoslavenskih naroda izvodi se u obliku terenske nastave. 

II: DIPLOMSKI STUDIJ

Osnovni identifikacijski podaci: Diplomirani južnoslavist (jezično-prevoditeljsko i književno-interkulturno usmjerenje) i profesor izabranih južnoslavenskih jezika i književnosti, zavisno od toga upisuje li se nastavnički ili nenastavnički smjer. 
	Diplomiranog južnoslavista karakterizira samostalnost i kreativnost u radu i u zanimanjima  visokokvalificirane stručnosti na poslovima djelatnika u sredstvima javnoga informiranja, suradnika u kulturnim ustanovama, korespondenta ili prevoditelja u državnoj upravi i tvrtkama, na poslovima u znanosti i izdavačkoj djelatnosti, kao književnog kritičara i drugo. Profesor izabranih južnoslavenskih jezika i književnosti stručnjak je za nastavu južnoslavenskih jezika i književnosti u sredinama ili školama gdje se oni pojavljuju kao jezici nacionalne manjine ili izborni jezici. 
Dipl. južnoslavist ili prof. južnoslavenskih jezika i književnosti na kraju će svojega obrazovanja, zavisno od izabranih usmjerenja, sveukupno ovladati ovim osnovnim znanjima i vještinama: teorijskom i praktičnom jezičnom kompetencijom s posebnim naglaskom na komunikacijskom i prevoditeljskoj kompetenciji; sposobnošću za lingvostilističku analizu i interpretaciju, posebno za kritičko mišljenje o standardnojezičnim i dijalektološkim pojavama; periodizacijom izabranih književnosti te teorijskom kompetencijom za interpretaciju književnih tekstova svih rodova i vrsta u svakom od književnih razdoblja; teorijskim aspektima povijesti književnosti te osnovama poredbene i interkulturne  povijesti južnoslavenskih književnosti; osposobljenošću u važnijim aspektima teorije književnosti, kao i ovladavanje osnovama srodnih umjetnosti (dramska književnost i kazalište, film, povijest umjetnosti, glazba). Također, diplomirani student ovladat će sposobnošću samostalnog, stručnog, dopunskog i permanentnog samooobrazovanja te odgovornošću i komunikativnošću.
  
Trajanje diplomskog studija: 4 semestra
Usmjerenja: jezično-prevoditeljsko, književno-interkulturno, nastavno usmjerenje
Akademski nazivi: diplomirani južnoslavist (jezično-prevoditeljsko i književno-interkulturno usmjerenje), profesor južnoslavenskih jezika i književnosti (s osobitim obzirom na izabrani jezik i književnost) 
Ciljevi diplomskog studija: 
Opći ciljevi:
Opći ciljevi studija južnoslavenskih jezika i književnosti ovise o načelnom odabiru studenata da na diplomskoj razini nastave studij dvaju odabranih južnoslavenskih jezika i književnosti ili da se koncentriraju na jedan južnoslavenski jezik i književnost. 
Cilj studija dvaju jezika i književnosti je osposobiti studente za poredbeno-jezično i poredbeno-književno tumačenje jezičnih i književnih fenomena izabranih jezika i književnosti.
Cilj studija jednog jezika i književnosti je koncentracija na jedan jezik i književnost. Od diplomiranog stručnjaka očekuje se uže specijalističko znanje za pojedino područje jednoga jezika i književnosti (na primjer dijalektologija, stilistika, suvremena književnost idr.), zavisno od raspoloživih stručnjaka na studiju, stipendija i mogućnosti usavršavanja u inozemstvu. Predviđa se mogućnost zapošljavanja završenih studenata svih usmjerenja u jezičnim i književnim znanstvenim institucijama, redakcijama časopisa i novina, na prevoditeljskim poslovima, u državnoj upravi i na poslovima djelatnika u udrugama pojedinih južnoslavenskih nacionalnih manjina.

Posebni ciljevi
a) Opći je cilj jezično-prevoditeljskoga usmjerenja diplomskoga studija južnoslavenskih jezika i književnosti osigurati da završeni studenti kompetentno razumiju gramatičke i funkcionalnostilske sastavnice standardizacijskih procesa u suvremenim južnoslavenskim jezicima. Posebni je cilj osposobiti studente za pismeno i usmeno prevođenje, kako književnih, tako i neknjiževnih (stručnih) tekstova. Predviđa se mogućnost zaposlenja studenata koji završe jezično-prevoditeljsko usmjerenje u jezičnim znanstvenim institutima, u državnoj upravi te medijima i tvrtkama koje iskazuju potrebe za književno i stručno specijaliziranim prevoditeljima. 
b) Ciljevi književno-interkulturnoga usmjerenja diplomskoga studija južnoslavenskih jezika i književnosti mogu se raspoznati u širem i temeljitijem poznavanju  interliterarnoga procesa u povijesti književnosti, ovladavanju metodologije književnopovijesnoga studija književnosti (od poredbene književnosti do kulturalnih studija), korelativno i interdisciplinarno razumijevanje kompleksnog južnoslavenskog kulturnog prostora.  Poseban je cilj unutar usmjerenja razumijevanje cjeline književnih procesa unutar bosansko-hrvatsko-srpskoga jezičnog područja, kako se ono shvaća na inozemnim slavističkim studijima, zatim studij bosanske književnosti, kao i uključivanje problematike književnosti i kulture južnoslavenskih nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj. Predviđa se da usmjerenje, posebno u kombinaciji s nastavnim usmjerenjima, obrazuje lektora ili predavača na višim školama i fakultetima, nastavnika jezika i književnosti nacionalnih manjina u nacionalno izmiješanim sredinama ili razredima, kao i da se završenom stručnjaku toga usmjerenja omogući rad redakcijama raznih medija na poslovima novinara, književnog kritičara ili urednika.  
	c) Opći ciljevi nastavnoga usmjerenja studija južnoslavenskih jezika i književnosti odnose se na formuliranje nastavnih programa i sadržaja studija prema potrebi jednojezične nastave u gimnazijama određene nacionalne manjine, kao i za potrebe profesora južnoslavenskih jezika i književnosti kao trećega izbornog jezika u osnovnim i srednjim školama. Za sada se planira nastavničko usmjerenje srbistike, koje je programski identično s osnovnim usmjerenjem, ali se dio sadržaja prilagođava još u dodiplomskom studiju (u satnici lektorskih vježbi) potrebama nastavnoga usmjerenja. Dio satnice posvećen je poredbenim hrvatsko srpskim književnim odnosima, odnosno problematici jezika i književnosti srpske nacionalne manjine (nacionalne zajednice).  Predviđa se zaposlenje na poslovima nastavnika srpskoga jezika i književnosti u osnovnim i srednjim školama te na gimnazijama, a u kombinaciji s kroatistikom i književno-interkulturnim usmjerenjem i na poslovima lektora i predavača na višim školama i fakultetima.   
	Osim toga, cilj jezično-književnog (s osobitim obzirom na jedan jezik i književnost) usmjerenja studija južnoslavenskih jezika i književnosti je završna koncentracija na jedan jezik i književnost, s proširenjem u pravcima što boljega poznavanja jednoga jezika i književnosti, sve do specijalizacije u jednom aspektu gramatike (npr. sintaksi) ili na jednom književnom razdoblju ili jednom kanonskom piscu odnosne književnosti. Od diplomiranog stručnjaka očekivat će uže specijalističko znanje za pojedino područje jednoga jezika i književnosti (dijalektoogija, stilistika, suvremena književnost, itd.), zavisno od raspoloživih stručnjaka na studiju, stipendija i mogućnosti usavršavanja u inozemstvu.  Predviđa se i mogućnost zaposlenja u jezičnim i književnim znanstvenim institucijama, redakcijama časopisa i novina, na poslovima djelatnika u udrugama pojedinih južnoslavenskih nacionalnih manjina.

B) DIPLOMSKI STUDIJ (IV. i V. studijska godina)

Usmjerenja:

1. Jezično-prevoditeljsko usmjerenje

2. Književno-interkulturno usmjerenje

3. Nastavno usmjerenje

Hodogram diplomskog studija 
Južna slavistika kao jedan od dva ravnopravna diplomska studija: jezično-prevoditeljski

semestar 
studija
7.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Prevođenje s bugarskog na hrvatski	7	0/4/2		

15	

	Suvremeni bugarski jezik	3	1/1/0			

	Prevođenje s makedonskog na hrvatski	7	0/4/2			

	Suvremeni makedonski jezik	3	1/1/0			

	Prevođenje sa slovenskog na hrvatski	7	0/4/2			
	Suvremeni slovenski jezik	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	5		
semestar 
studija
8.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Prevođenje s bugarskog na hrvatski	7	0/4/2		

15	

	Suvremeni bugarski jezik	3	1/1/0			

	Prevođenje s makedonskog na hrvatski	7	0/4/2			

	Suvremeni makedonski jezik	3	1/1/0			

	Prevođenje sa slovenskog na hrvatski	7	0/4/2			
	Suvremeni slovenski jezik	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	5		

Južna slavistika kao jedan od dva ravnopravna diplomska studija: jezično-prevoditeljski

semestar 
studija
9.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Prevođenje s hrvatskog na bugarski	7	0/2/4		

15	

	Suvremeni bugarski jezik	3	1/1/0			

	Prevođenje s hrvatskog na makedonski	7	0/2/4			

	Suvremeni makedonski jezik	3	1/1/0			

	Prevođenje sa hrvatskog na slovenski	7	0/2/4			
	Suvremeni slovenski jezik	3	0/1/1			
	Izborni kolegij		1/1/0	5		
semestar 
studija
10.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Magistarski seminar koji završava završnim radom (jezikoslovnim ili prijevodnim) ili završnim ispitom	15	

Južna slavistika kao jedan od dva ravnopravna diplomska studija: književno-interkulturno

semestar 
studija
7.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Interkulturna povijest južnoslavenskih književnosti (metodologija)	4	1/1/0		

15	

	Bugarska književnost	3	1/1/0			

	Makedonska književnost	3	1/1/0			

	Slovenska književnost	3	1/1/0			

	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	5		
semestar 
studija
8.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Interkulturna povijest južnoslavenskih književnosti (tumačenja)	3	1/1/0		

15	
	Bosanska književnost	3	1/10			

	Bugarska književnost	3	1/1/0			

	Makedonska književnost	3	1/1/0			

	Slovenska književnost	3	1/1/0			

	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	3		

Južna slavistika kao jedan od dva ravnopravna diplomska studija: književno-interkulturno

semestar 
studija
9.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	
	Bosanska književnost	3	1/1/0			

Bugarska književnost	3	1/1/0			

	Makedonska književnost	3	1/1/0			

	Slovenska književnost	3	1/1/0			

	Srpska književnost	3	1/1/0			
	Crnogorska književnost	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	3		
semestar 
studija
10.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	
	Magistarski seminar koji završava magistarskim radom		15	

Južna slavistika kao jedan od dva ravnopravna diplomska studija: nastavničko usmjerenje

semestar 
studija
7.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Sintaksa i semantika srpskog jezika	3	1/1/0		

15	

	Poetika Miloša Crnjanskog	3	1/1/0			

	Historija srpskog naroda	3	1/1/0			

	Generička i pedagoška psihologija	3	1/1/0			
	Izborni kolegij			3		
semestar 
studija
8.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Stilistika srpskog jezika	3	1/1/0		

15	

	Srpska drama	3	1/1/0			

	Narodna književnost	3	1/1/0			

	Pedagogija	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	3		

semestar 
studija
9.	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Analiza diskursa	3	1/1/0		

15	

	Metodika nastave srpskog jezika i književnosti	3	1/1/0			

	Suvremena srpska poezija	3	1/1/0			

	Povijest srpskog jezika	3	1/1/0			
	Izborni kolegij		1/1/0	2		
semestar 
studija
10. 	program studija južnoslavenskih jezika i književnosti	bodovi po kolegijima
studija južne slavistike	P/S/V	bodovi
za izborne
kolegije	bodovi
po semestru	

	Metodika nastave srpskog jezika i književnosti	3	1/1/0		

15	

	Pisanje magistarskog rada	12				

	

1. JEZIČNO-PREVODITELJSKO USMJERENJE

7. SEMESTAR

1.2. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S BUGARSKOGA NA HRVATSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz bugarskoga jezika I
ECTS-bodovi: 7
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata seminara i 2 sata vježbi 
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na seminarima se analiziraju i prevode odabrani tekstovi suvremene bugarske književnosti. 
Na vježbama se prevode odabrani kraći tekstovi (novinski, časopisni, administrativni) sa bugarskoga na hrvatski.
Cilj: Cilj seminara je praktično svladavanje tehnika pismenoga prevođenja književnih tekstova i razumijevanje procesa prevođenja kao oblika analize teksta. Cilj vježbi je osposobiti studente za točno i brzo prevođenje sa stranog jezika na materinji te vježbati  tehniku prevođenja.
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Бъчваров Й., За някои проблеми на теорията на превода  и теорията на текста; Стилистичното разслоение на езика и процесът на превода, София, 1996
2.Васева И. Теория и практика на превода, София, 1980
3. Васева И. Езикови проблеми на превода
4. Влахов С. Речников превод и контекстуален превод, в : Езикови проблеми на превода (руски език), съст. И.Васева, С., 1987, стр. 187-193

Dopunska:
1.	Владова И., Външнотърговските термини – структура, семантика, превод,в.: Езикови проблеми на превода (руски език), съст. И. Васева, С., 1987, стр. 187-1932. 
2.	Динеков П., Преводите в историята на българската литература, в. : Изкуството на превода, сб., София. Т.2, 1977, стр.7-20
3.	Изкуството на превода, сб., София, т.1 –1976, т.2 –1977, т.3 – 1978
4.	Лилова А., Типология на превода, СЕ, 5, 1979

1. 2. Naziv predmeta: SUVREMENI BUGARSKI JEZIK
Naziv kolegija: MORFOLOGIJA SUVREMENOG BUGARSKOG JEZIKA
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski i slovenski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: nema
Sadržaj: Problematiziranje odabranih tema iz morfologije suvremenog bugarskog jezika. Analiza se temelji na određivanju gramatičkih kategorija promjenjivih riječi – roda (posebno odnosa spola i roda), broja (posebno uspostavljanja kontrastivnoga odnosa prema suvremenom hrvatskom jeziku u pitanju brojne forme) i lica. 
Obaveze studenata tijekom kolegija su uspješno položena dva (od tri) pismena kolokvija, predana dva (od tri) pismena seminarska zadatka.
Cilj: Ovladavanje pojmovima gramatičkih kategorija i osnovnim morfološkim pojmovima te usustavljivanje praktičnoga znanja (komunikacijske kompetencije) stečenog na jezičnim vježbama. 
Uspostavljanje kontrastivne analize između suvremenog hrvatskog i bugarskog na morfološkoj razini. 

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Граматика на съвременния български книжовен език, т.2. Морфология, сб., София, 1983
2. Тодор Бояджиев, Иван Куцаров, Йордан Пенчев, Съвременен български език, Фонетика. Лексикология. Словообразуване. Морфология. Синтаксис, София, 1993.
3. Димитрова М., Морфемното равнище – динамичният консерватор на езиковата система, Велико Търново, 1999
4. Стоян Стоянов, Граматическата категория определеност в българския език, София, 1980
Dopunska:
1. Петър Пашов, Българска граматика, София, 1999 
2. Кунка Моле, Българска граматика за чужденци, София, 2004
3. Русин Русинов, Стефка Василева- Радославова, Морфологията на българския език в 187 типови таблици, София, 1984
4. Стоян Стоянов, Членувани и нечленувани имена в българския език, София, 1989

Izborni predmeti: Popis izbornih predmeta za bugarski i makedonski jezik je isti kao i za slovenski jezik.

1.2. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S MAKEDONSKOG NA HRVATSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz makedonskog jezika I
Jezik: makedonski i hrvatski
ECTS bodovi: 7 bodova
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na vježbama se prevode odabrani tekstovi iz suvremene makedonske književnosti, kao i tekstovi iz tiskanih medija s makedonskog na hrvatski.
Cilj: Cilj kolegija je uspješno čitanje i razumijevanje književno-umjetničkih i publicističkih tekstova, uvid u komparativni i kontrastivni odnos između gramatičkih struktura hrvatskog i makedonskog jezika, pravilno strukturiranja teksta na makedonskom jeziku, te kratka i jednostavna interpretacija tekstova na makedonskom.

Ispitna literatura: 
Obavezna:
2. Strani jezik u dodiru s materinskim jezikom, zbornik radova HDPL, ur. Marin Andrijašević i Yvone Vrhovac, Zagreb, 1992.
1. Prevođenje – suvremena strujanja I tendencije, zbornik radova HDPL, ur. Jelena Mihaljević Djigunović i Neda Pintarić, Zagreb, 1995.
3. Spasov, Ljudmil, Bojata na jazikot (Boja jezika), Kultura, Skopje, 2003.
Izborna:
1. Rečnik na frazeologizmite vo makedonskiot jazik, Ogledalo, Skopje (1987)

2. Naziv predmeta: SUVREMENI MAKEDONSKI JEZIK
Naziv kolegija: Fonetika i fonologija suvremenog makedonskog jezika
ECTS bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: nema
Sadržaj: Kontrastivna analiza, na temelju povijesnog razvoja jezika, između makedonskog i hrvatskog na fonetsko-fonološkoj razini. 
Cilj: Ovladavanje razinama  fonetike i fonologije suvremenog makedonskoj (MSJ) jezika, kao i pravogovornim i pravopisnim pravilima MSJ.
Ispitna literatura:
Obavezna:
Pravopis na makedonskiot literaturen jazik, Prosvetno delo, Skopje, 1999. B. Vidoeski, T. Dimitrovski, K. Koneski, R. Ugrinova-Skalovska
Pravopisen rečnik na makedonskiot literaturen jazik, Skopje 199.
I. Savicka, Lj. Spasov, Fonologija na sovremeniot makedonski standarden jazik,  Detska radost, Skopje, 1997. 
Izborna:
B. Koneski, Gramatika na makedonskiot literaturen jazik, Kultura, Skopje, 1982. 

1.3.  Naziv predmeta: PREVOĐENJE SA SLOVENSKOGA NA HRVATSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz slovenskoga jezika I
ECTS-bodovi: 7
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata seminara i 2 sata vježbi 
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na seminarima se analiziraju i prevode odabrani tekstovi suvremene slovenske književnosti. 
Na vježbama se prevode odabrani kraći tekstovi (novinski, časopisni, administrativni) sa slovenskoga na hrvatski.
Cilj: Cilj seminara je praktično svladavanje tehnika pismenoga prevođenja književnih tekstova i razumijevanje procesa prevođenja kao oblika analize teksta. Cilj vježbi je osposobiti studente za točno i brzo prevođenje sa stranog jezika na materinji te vježbati  tehniku prevođenja.

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Prevođenje – suvremena strujanja i tendencije (1995), zbornik radova HDPL, ur. Jelena Mihaljević Djigunović i Neda Pintarić, Zagreb
2. Strani jezik u dodiru s materinskim jezikom (1992), zbornik radova HDPL, ur. Marin Andrijašević i Yvonne Vrhovac
3. Vladimir IVIR (1978), Teorija i tehnika prevođenja, udžbenik za I. i II. god..., Sremski Karlovci 
4. Douglas ROBINSON (1997) Becoming a Translator, An Introduction to the Theory and Practice of Translation, Routledge, London i New York
Dopunska:
1. Umberto ECO (1990) The Limits of Interpretation, Bloomington, Indiana University Press
2. Vladimir IVIR (1969) Contrasting via translation: formal correspondence vs. translation equivalence, u: YSCECP: B. Studies 1, Zagreb, Zavod za lingvisitku, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 13-25
3. Vladimir IVIR (1981) Formal correspondence vs. translation equivalence revisited, u: Poetics Today 2 (4) , 51-59

2.2.  Naziv predmeta: SUVREMENI SLOVENSKI JEZIK
Naziv kolegija: Morfologija suvremenog slovenskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: nema
Sadržaj: Problematiziranje odabranih tema iz morfologije suvremenog slovenskog jezika. Analiza se temelji na određivanju gramatičkih kategorija promjenjivih riječi – roda (posebno odnosa spola i roda), broja (posebno uspostavljanja kontrastivnoga odnosa prema suvremenom hrvatskom jeziku u pitanju dvojine) i lica. 
Obaveze studenata tijekom kolegija su uspješno položena dva (od tri) pismena kolokvija, predana dva (od tri) pismena seminarska zadatka.
Cilj: Ovladavanje pojmovima gramatičkih kategorija i osnovnim morfološkim pojmovima te usustavljivanje praktičnoga znanja (komunikacijske kompetencije) stečenog na jezičnim vježbama. 
Uspostavljanje kontrastivne analize između suvremenog hrvatskog i slovenskog na morfološkoj razini. 
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Anton BAJEC, Rudolf KOLARIČ, Mirko RUPEL (1964) Slovenska slovnica, DZS, Ljubljana
2. Peter HERRITY (2000) Slovene, A comprehensive grammar, Routledge, London i New York
3. Jože TOPORIŠIČ (2000) Slovenska slovnica, Maribor
4. France ŽAGAR (1996) Slovenska slovnica in jezikovna vadnica, Maribor
Dopunska:
1. Edward STANKIEWICZ (1968) Grammatical Genders of the Slavic Languages, u: International Journal of Slavic Linguistics and Poetics, 27-41
2. Edward STANKIEWICZ (1962) The Singular-Plural Opposition in the Slavic Languages, u: International Journal of Slavic Linguistics and Poetics 5, 1-15
3. Jože TOPORIŠIČ (1974) Kratko oblikoslovje slovenskega knjižnega jezika, Seminar slovenskega jezika, literature in kulture, Informativni zbornik, Ljubljana, 29-50

3. Naziv predmeta: IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija:
Teorija prevođenja
Stilistika
Institucionalni aspekti hrvatskog društva
Književnost
Idiomatika i stilistika hrvatskoga jezika
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata nastave tjedno

8. SEMESTAR

1.1. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S BUGARSKOG NA HRVATSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz bugarskoga jezika II
ECTS-bodovi: 7
Jezik: bugarski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata seminara i 2 sata vježbi
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na seminarima se prevode odabrani stručni tekstovi, npr. pravni, gospodarski, informatički, ekološki itd.
Na vježbama se prevode odabrani kraći tekstovi (novinski, časopisni, administrativni) s bugarskoga na hrvatski.
Cilj: Cilj seminara je praktično svladavanje tehnika pismenoga prevođenja stručnih (neknjiževnih) tekstova i razumijevanje procesa prevođenja kao oblika analize teksta.
Cilj vježbi je osposobiti studente za točno i brzo prevođenje sa stranog jezika na materinji te vježbati  tehniku prevođenja.
Ispitna literatura: 
Obavezna:
1.	Васева И., Теория и практика на превода, София, 1980
2.	Васева И., Хипнозата на оригинала. Типични прояви на интерференция и буквализъм в преводи от руски език, в. : Езикови проблеми на превода (руски език), съст. И.Васева, С.,1987, стр.35-50
Dopunska:
1.	Ликоманова И., За превода като познавателен рекурс, Проглас 1998, 3-4, 216-2262.
2.	Людсканов А., Превеждат човекът и машината, София, 1967

1.2.  Naziv predmeta: SUVREMENI BUGARSKI JEZIK
Naziv kolegija: Sintaksa suvremenog bugarskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski i slovenski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Problematiziranje odabranih tema iz sintakse suvremenog bugarskog jezika. U kolegiju će se obrađivati odabrana sintaktička poglavlja kao i  sintaksa teksta. Analiza se temelji na razumijevanju odnosa u jednostavnoj i složenoj rečenici s posebnim naglaskom na obavijesnosti i stilskoj obilježenosti reda riječi u obama jezicima. Poseban je naglasak pri tome na sintaktičkoj funkciji prijedloga s obzirom na reduciranje padeža u bugarskom jeziku, odnosu lijevog i desnog dodatka unutar imenske grupe i stilistici sintakse (stupnjevanju ili intenzifikaciji i emotivnoj obojenosti izraza). 
Cilj: Ovladavanje osnovnim pojmovima kontrastivne sintakse te usustavljivanje praktičnoga znanja (komunikacijske kompetencije) stečenog na jezičnim vježbama. Kontrastivna sintaktička analiza i ispravljanje uvriježenih pogrešaka. 

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1.	Граматика на съвременния български книжовен език, т.3. Синтаксис, София 1983
2.	Тодор Бояджиев, Иван Куцаров, Йордан Пенчев, Съвременен български език. Фонетика. Лексикология. Словообразуване. Морфология. Синтаксис, София, 1999
3.	Попов К.,съвременен български език. Синтаксис, С., 1962
4.	Пенчев Й. Строеж на българското изречение, С. 10984
Dopunska:
1. Петър Пашов, Българска граматика, София, 1999
2. Кунка Моле, Кратка граматика на българския език за чужденци София, 2004
3. Попов К., Синтактичното съгласуване в българския език, София, 1964 
4. Ницолова Р., Прагматичен аспект на изречението в българския книжовен език, С., 1984
5. Брезински Ст., Кратък български синтаксис, С., 1990

2. 1. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S MAKEDONSKOGA NA HRVATSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz makedonskog jezika II
ECTS bodovi: 7
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Prevođenje odabranih primjera iz makedonske suvremene književnosti  i publicističkih tekstova.
Cilj: Cilj je praktično svladavanje tehnika pismenog prevođenja književnih i stručnih (neknjiževnih) tekstova, te osposobljavanje studenata za različite tipove prevođenja.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Strani jezik u dodiru s materinskim jezikom (1995), zbornik radova HDPL, ur. Jelena Mihaljević Djigunović i Neda Pintarić, Zagreb
2. Liljana Minova Đurkova, Makedonski jazik za stranci, Seminar za makedonski jazik, literatura i kultura, Skopje, 2000. 
3. Slobodata na jazikot vo tvoreštvoto,  MANU 2001., Zbornik radova
Izborna:
1. Borjana Prošev-Oliver, Kako i što da se izrazi, Kniževen kontekst, Skopje 1999. 

2. 2. Naziv predmeta: SUVREMENI MAKEDONSKI JEZIK
Naziv kolegija: Morfologija suvremenog makedonskoga jezika
ECTS bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata tjedno
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Problematiziranje odabranih tema iz morfologijr makedonskog suvremenog jezika, tumačenje morfoloških struktura i sustava tvorbe riječi u makedonskom jeziku (ovladavanje gramatičkim kategorijama te tipskim načinima tvorbe glagolskog vida. Usporedbe sa suvremenim hrvatskim jezikom.
Cilj: Ovladavanje makedonskim govorenim i pisanim tekstom.
Ispitna literatura: 
Obavezna:
1. Krume Koneski, Zboroobrazuvanjeto vo sovremeniot makedonski jazik, Bona, Skopje, 1995. 
2. Za makedonskiot glagol, Detska radost, Skopje, 1999.
3. Ljiljana Đurkova-Minova, Makedonski jazik za stranci, Institut za makedonski jazik, literatura i kultura, Skopje, 2000.
Izborna:
1. Ruža Panonska, Sovremen makedonski jazik, Univerzitet Kiril i Metodij, Skopje, 1995. 

3.1. Naziv predmeta: PREVOĐENJE SA SLOVENSKOGA NA HRVATSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz slovenskoga jezika II
ECTS-bodovi: 7
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata seminara i 2 sata vježbi
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na seminarima se prevode odabrani stručni tekstovi, npr. pravni, gospodarski, informatički, ekološki itd.
Na vježbama se prevode odabrani kraći tekstovi (novinski, časopisni, administrativni) sa slovenskoga na hrvatski.
Cilj: Cilj seminara je praktično svladavanje tehnika pismenoga prevođenja stručnih (neknjiževnih) tekstova i razumijevanje procesa prevođenja kao oblika analize teksta.
Cilj vježbi je osposobiti studente za točno i brzo prevođenje sa stranog jezika na materinji te vježbati  tehniku prevođenja.
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Prevođenje – suvremena strujanja i tendencije (1995), zbornik radova HDPL, ur. Jelena Mihaljević Djigunović i Neda Pintarić, Zagreb
2. Strani jezik u dodiru s materinskim jezikom (1992), zbornik radova HDPL, ur. Marin Andrijašević i Yvonne Vrhovac
3. Vladimir IVIR (1978), Teorija i tehnika prevođenja, udžbenik za I. i II. god..., Sremski Karlovci 
4. Douglas ROBINSON (1997) Becoming a Translator, An Introduction to the Theory and Practice of Translation, Routledge, London i New York
Dopunska:
1. Umberto ECO (1990) The Limits of Interpretation, Bloomington, Indiana University Press
2. Vladimir IVIR (1969) Contrasting via translation: formal correspondence vs. translation equivalence, u: YSCECP: B. Studies 1, Zagreb, Zavod za lingvisitku, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 13-25
3. Vladimir IVIR (1981) Formal correspondence vs. translation equivalence revisited, u: Poetics Today 2 (4) , 51-59

2.3. Naziv predmeta: SUVREMENI SLOVENSKI JEZIK
Naziv kolegija: Sintaksa suvremenog slovenskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Problematiziranje odabranih tema iz sintakse suvremenog slovenskog jezika. U kolegiju će se obrađivati odabrana sintaktička poglavlja, i to od sintakse padeža do sintakse teksta. Analiza se temelji na razumijevanju odnosa u jednostavnoj i složenoj rečenici s posebnim naglaskom na obavijesnosti i stilskoj obilježenosti reda riječi u obama jezicima. Poseban je naglasak pri tome na sintaktičkoj funkciji padeža, odnosu lijevog i desnog dodatka unutar imenske grupe i stilistici sintakse (stupnjevanju ili intenzifikaciji i emotivnoj obojenosti izraza). 
Cilj: Ovladavanje osnovnim pojmovima kontrastivne sintakse te usustavljivanje praktičnoga znanja (komunikacijske kompetencije) stečenog na jezičnim vježbama. Kontrastivna sintaktička analiza i ispravljanje uvriježenih pogrešaka. 
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Anton BAJEC, Rudolf KOLARIČ, Mirko RUPEL (1964) Slovenska slovnica, DZS, Ljubljana
2. Peter HERRITY (2000) Slovene, A comprehensive grammar, Routledge, London i New York
3. Jože TOPORIŠIČ (2000) Slovenska slovnica, Maribor
4. France ŽAGAR (1996) Slovenska slovnica in jezikovna vadnica, Maribor
Dopunska:
1. France NOVAK (1975) Vloga skladnje pri določanju in dokazovanju pomenskih lastnosti besedja, u: SSJLK P 11, 37-48
2. Janez OREŠNIK (1989) Računalniško prepoznavanje slovensnske skladnje (jezikoslovčev predlog), u: SJvZ ZP 2, 129-143
3. Jože TOPORIŠIČ (1982) Nova slovenska skladnja, Ljubljana

3. Naziv predmeta: IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija:
Institucionalni aspekti hrvatskog društva
Prevoditelj i računalo
EU i međunarodne organizacije
Književnost
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata nastave tjedno

9. semestar

1.1. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S HRVATSKOGA NA BUGARSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz bugarskoga jezika III
ECTS-bodovi: 7
Jezik: bugarskii i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata seminara i 4 sata vježbi tjedno
Uvjeti: položen kolegij Prevoditeljski seminar iz bugarskoga jezika II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na seminarima se analiziraju, a na vježbama prevode odabrani kraći tekstovi (novinski, časopisni, administrativni) s bugarskoga na hrvatski.
Cilj: Cilj seminara je razumjeti proces prevođenja kao oblika analize teksta, a cilj vježbi je osposobiti studente za točno i brzo prevođenje s materinjeg na strani jezik te vježbati tehniku prevođenja.

Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Бъчваров Я., За някои проблеми на теорията на превода и теорията на текста, София, 1996
2. Бъчваров Я.,  стилистичното разслоние на езика и процесът на превода, София, 1996
3. Васева И., Теория и практика на превода, София, 1980
Dopunska:
1. . Езикови проблеми на превода ( руски език), съст. И.Васева, София, 1987
2.Изкуството на превода, сб., София т.1-1976, т.2.-1977, т.3-1978
3. Ликоманова И., За превода като познавателен ракурс, Проглас, 1988, 3-4, 216-226

1.2. Naziv predmeta: SUVREMENI  BUGARSKI JEZIK
Naziv kolegija: Leksikologija suvremenog bugarskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarskii
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Problematiziranje sljedećih pojmova: leksem kao jezični znak, značenjska i oblikovna struktura leksema, značenja leksema (kategorijalno rječničko značenje, denotativno značenje, komunikacijsko pragmatično značenje, konotativno značenje), unutarleksemski značenjski odnosi (paradigmatika i sintagmatika), jednoznačnost i višeznačnost (tipovi višeznačnosti, posebno prijenos značenja), odnosi među leksemima (značenjski i oblikovni odnosi).
Cilj: Teorijsko ovladavanje osnovim pojmovima leksikologije i leksikografije i praktična vježba leksikografskoga rada. 
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1.	Граматика на съвременния български книжовен език, София, 1983
2.	Тодор Бояджиев, Иван Куцаров, Йордан Пенчев, Съвременен български език. Фонетика. Лексикология. Словообразуване. Морфология. Синтаксис, София, 1999
3.	Петър Пашов, Българска граматика, София, 1999
Dopunska:
1. Андрейчин Л. основна българска граматика, София, 1944, 1978
2. Стоянов Ст., Граматика на българския книжовен език, С., 1964
3. Пернишка Ем., Лексикалните синоними в художествения стил. София, 1989

2. 1. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S HRVATSKOGA NA MAKEDONSKI JEZIK
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz makedonskoga jezika III
ECTS bodovi: 7
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sati tjedno
Ispit: pismeni i usmeni
Uvjeti: Položen kolegij Vježbe iz prevođenja s makedonskog jezika na hrvatski 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Prevođenje odabranih tekstova različitih žanrova i funkcionalnih stilova. Ovladavanje i oblikovanje višim stupnjem govornog izražavanja i pismenosti na makedonskom jeziku.
Cilj:  Razumijevanje procesa prevođenja kao oblika jezične interakcije, na temelju stečenih gramatičkih znanja. Osposobljavanje studenata za različite tipove (tehnike) prevođenja s hrvatskog na makedonski jezik. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Krume Koneski, Za makedonskiot glagol, Detska radost, Skopje, 1995.
2. Makedonski sociolingvistički i filološki temi, Sovet za makedonski jazik na Republika Makedonija, zbornik radova, Skopje, 2000.
3. Jazikot naš denešen, Institut za makedonski jazik, Skopje, 2001.
Dopunska: 
1. Liljana Đurkova-Minova, Makedonski jazik za stranci (morfološko-sintaksički vežbi), Institut za makedonski jazik, Skopje, 2000.

2. 2. Naziv predmeta: SUVREMENI MAKEDONSKI JEZIK
Naziv kolegija: Sintaksa suvremenog makedonskog jezika
ECTS bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan

Oblik nastave: 4 sata

Uvjeti: Upisan diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Problematiziranje fenomena udvojenog objekta (direktnog i indirektnog) s nivoa jednostavne proširene rečenice, subjunktinvne  da rečenice, do zavisno složenih rečenica makedonskog suvremenog jezika, te unutar njih tretiranje složenog glagolsko-vremenskog sustava.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Liljana Đurkova-Minova, Sintaksa na sovremeniot makedonski standarden jazik, Magor, Skopje, 1995.
2.  Krume Koneski, Za makedonskiot glagol, Detska radost, Skopje, 1999.
3. Horace Lunt i Victor Friedman, Dve makedonski gramatiki na sovremeniot makedonski standarden jazik, MANU, Skopje, 1998.
4. Ljudmil Spasov, Bojata na jazikot, Kultura, Skopje, 2003.

1.3. Naziv predmeta: PREVOĐENJE S HRVATSKOGA NA SLOVENSKI
Naziv kolegija: Prevoditeljski praktikum iz slovenskoga jezika III
ECTS-bodovi: 7
Jezik: slovenski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata seminara i 4 sata vježbi tjedno
Uvjeti: položen kolegij Prevoditeljski seminar iz slovenskoga jezika II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Na seminarima se analiziraju, a na vježbama prevode odabrani kraći tekstovi (novinski, časopisni, administrativni) s hrvatskoga na slovenski.
Cilj: Cilj seminara je razumjeti proces prevođenja kao oblika analize teksta, a cilj vježbi je osposobiti studente za točno i brzo prevođenje s materinjeg na strani jezik te vježbati tehniku prevođenja.
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Prevođenje – suvremena strujanja i tendencije (1995), zbornik radova HDPL, ur. Jelena Mihaljević Djigunović i Neda Pintarić, Zagreb
2. Strani jezik u dodiru s materinskim jezikom (1992), zbornik radova HDPL, ur. Marin Andrijašević i Yvonne Vrhovac
3. Vladimir IVIR (1978), Teorija i tehnika prevođenja, udžbenik za I. i II. god..., Sremski Karlovci 
4. Douglas ROBINSON (1997) Becoming a Translator, An Introduction to the Theory and Practice of Translation, Routledge, London i New York
Dopunska:
1. Umberto ECO (1990) The Limits of Interpretation, Bloomington, Indiana University Press
2. Vladimir IVIR (1969) Contrasting via translation: formal correspondence vs. translation equivalence, u: YSCECP: B. Studies 1, Zagreb, Zavod za lingvisitku, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 13-25
3. Vladimir IVIR (1981) Formal correspondence vs. translation equivalence revisited, u: Poetics Today 2 (4) , 51-59

2.3. Naziv predmeta: SUVREMENI SLOVENSKI JEZIK
Naziv kolegija: Funkcionalni stilovi suvremenog slovenskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisna diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Studenti se na predavanjima upoznaju s pojmovima suvremene sociolingvistike, prije svega s terminima kojima se u hrvatskom i u slovenskom jezikoslovlju označavaju pojedini stilovi i njihova svojstva. U hrvatskom su to: funkcionalni stilovi standardnoga jezika – racionalni, emocionalni stilovi, znanstveni, administrativni, popularnoznanstveni, publicistički ili novinski, književnoumjetnički i razgovorni, a u slovenskom: zvrstnosti slovenskega jezika – strokovne zvrstnosti (znanstvena, administrativna in poljudnoznanstvena zvrst), literarne ali umetniške zvrsti, publicistične zvrsti in praktičnosporazumevalne zvrsti. Praktični se dio kolegija sastoji od čitanja tekstova koji pripadaju pojedinom stilu, raspravljanja o njima i prevođenja takvih tekstova sa slovenskog na hrvatski i obratno.
Cilj: Teorijsko ovladavanje osnovnim pojmovima suvremene sociolingvistike i praktično snalaženje u različitim funkcionalnostilskim oblicima te vježba njihova prevođenja sa slovenksoga na hrvatski i obratno. 
Ispitna literatura: 
Obavezna: 
1. Marina KOVAČEVIĆ, Lada BADURINA (2001) Raslojavanje jezične stvarnosti, Rijeka 
2. Jezik in čas, Zbornik, zbrala in uredila Ada Vidovič Muha, Znanstveni inštitut Filozofske fakultete, Ljubljana 1996.
3. Jože TOPORIŠIČ in Velemir GJURIN (1981) Zvrstna besedila slovenskega jezika. Filozofska fakulteta v Ljubljani, Ljubljana
Dopunska:
1. Okrogla miza Slovenščina v javnosti (1983) u: JiS 1977/78, st. 6., Zbornik Slovenščina v javnosti. Portorož, 1979. Gradivo in sporočila.
2. Dubravko ŠKILJAN, Javni jezik, Zagreb 2000.

3. Naziv predmeta: IZBORNI PREDMET
Naziv kolegija:
Pragmalingvistika
Književnost
(Individualna konzultativna nastava)
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata nastave tjedno

10. semestar

Naziv predmeta: Magistarski seminar
Naziv kolegija: Magistarski seminar
ECTS-bodovi: 15
Jezik: hrvatski i odabrani južnoslavenski jezik
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: konzultativna nastava

b) KNJIŽEVNO-INTERKULTURNO USMJERENJE

IV. STUDIJSKA GODINA

7. SEMESTAR

Interkulturna povijest književnosti – metodologija (2 sata)
(B-1 i B-2) – 2 sata
Predavanje – 1 sat
Seminar – 1 sat

Književnost (4 sata)*
(B-1) – 2 sata
(B-2) – 2 sata
Predavanje – 1 sat
Seminar – 1 sat

Izborni kolegiji  (4 sata)
-	Vježbe prevođenja ili Stilistika (B-1 ili B-2)
-	Književnost (B-1 ili B-2)
-    Bosanska književnost (problemi pručavanja)
-	Kroatistika (regionalna književnost)
-	Komparativna književnost (kulturalni studiji)
-	Povijest (poredbena i interkulturna)

Naziv predmeta: INTERKULTURNA POVIJEST JUŽNOSLAVENSKIH KNJIŽEVNOSTI
Naziv kolegija: Interkulturna povijest književnosti (metodologija)
ECTS-bodovi: 4
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezan za književno-interkulturno usmjerenje i nastavno usmjerenje
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: Odslušani kolegiji iz Poredbene povijesti južnoslavenskih književnosti
Ispit: usmeni, uvjet za 8. semestar za književno-interkulturno usmjerenje
Sadržaj: U suvremenom studiju književnosti posebno se proučavaju fenomeni interkulturalnosti, kako u empirijskom tako i u intencijskom smislu. Sadžaji ovoga kolegija odnose se na teorijsko književnopovijesno promišljanje specifičnog područja kontakata hrvatske i srpske književnosti, posebno u kulturnom prostoru Bosne i Hercegovine, od moderne do suvremene književnosti. Teme seminarskih radova su tekstovi suvremenih pisaca, a kao poseban problem izdvajaju se tekstovi bosansko-hercegovačkih pisaca, ali i  pitanja  konstituiranja bošnjačke književnosti. 
Cilj: Neposredni cilj kolegija je metodološko problematiziranje interkulturne situacije u povijesti književnosti, upoznavanje sa suvremenim i najnovijim teorijama povijesti književnosti i njihova primjena.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Zvonko Kovač, Poredbena i/ili interkulturna povijest književnosti, Biblioteka književne smotre, Zagreb, 2001. (tamo i opširnija literatura)
2. Dean Duda, Kulturalni studiji, Ishodišta i problemi, AGM, Zagreb, 2002. 
3. Antologije bosanskohercegovačke poezije, pripovijetke i drame XX vijeka, Alef, Sarajevo, 2000. (Uredili Enes Duraković, Mile Stojić, Marko Vešović, Enver Kazaz, Nikola Kovač, Ivan Lovrenović, Gordana Muzaferija, Fahrudin Rizvanbegović, Vojislav Vujanović). 
Dopunska: 
1. Zvonko Kovač, Interkulturna povijest bosanske književnosti, Dani Midhata Begića, Proučavanje bosanskohercegovačke književnosti : identiteti - konteksti – paradigme, Razlika/Differance, Tuzla, 2001/2002, 1/2, S. 19-30.  
2. Zdenko Lešić, Pripovjedači, (Ćorović, Kočić, Andrić, Samokovlija, Humo), Veselin Masleša, 1988. 
3. Kulturalni studiji i drugo, Razlika/Difference, Časopis za kritiku i umjetnost teorije, Tuzla, 2003.
4. Kako pisati literarno zgodovino danes? Ur. Darko Dolinar i Marko Juvan, Znanstvenoraziskovalni center SAZU, Ljubljana, 2003.

Naziv predmeta: JUŽNOSLAVENSKE KNJIŽEVNOSTI  B1 (1 + 1) i B2 (1 + 1)
Naziv kolegija: Nastava književnosti organizira se u modelu jednosemestralnih kolegija, koji se mijenjaju svake ak. godine. 
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i jezik književnosti koja se predaje
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upisan diplomski studij 
Ispit: kolokvij (seminarska analiza)
Sadržaj: Kako se prelaskom na jednosemestralnu nastavu prema kolegijima  odustaje od predavanja po predmetima, sadržaji književnopovijesnih kolegija tako su koncipirani da se mijenjaju svake akademske godine, a mogu se ponavljati tek nakon četiri semestra. Studenti se, u pravilu, upoznaju s reprezentativnim tekstovima pojedinih književnosti, različitim njihovim čitanjima i tumačenjima, ali i s temama koje su rezultat nastavnikova znanstvenoga interesa. Isto tako, kolegiji se mogu povremeno prilagođavati neposrednim interesima studenata. 
Cilj: Zbog odustajanja od kontinuirane nastave književnosti prema paradigmama nacionalnih književnosti, ciljevi kolegija svode se na književnopovijesno problemsko «premrežavanje» južnoslavenskoga književnoga i kulturnog prostora, zavisno od znanstvenoga interesa nastavnika i studentskim izborom predmeta (osnovnom kombinacijom), odnosno usmjerenja (modula). 

Obavezni izborni kolegiji:

Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Bugarska moderna avangarda i postmoderno doba
ECTS-bodova: 3
Jezik: bugarski I hrvatski
Trajanje: jedan semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja, 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: usmeni referat
Sadržaj: Predavanja i seminari se bave problemima bugarske književnosti XX. stoljeća. Kolegij ima isključivo književnoteoretsku usmjerenost u dva osnovna smjera: a) sistematizacija poetičkih kretanja u suvremenom bugarskom književnom prostoru na osnovu komparativnih analiza; b) prezentiranje najpoznatijih bugarskih pisaca i književnih djela XX. stoljeća. U seminarima studenti obrađuju zadanu temu.
Cilj: Razumijevanje suvremenog stanja bugarske književnosti. Razvijanje sposobnosti književnokritičkoga i stručnoga čitanja i analiziranja književnoga teksta. Seminarski radovi.
Ispitna literatura:
Osnovna:
1. Светлозар Игов, История на българската литература, София, 1996.
2. Елка Константинова, Въображаемото и реалното, София., 1987.
3. Владимир Атанасов, Символни полета в българската литература, София, 1995.
4. Българска литературна критика, сб., съст. Вихрен Чернокожев, Росица Чернокожева, Велико Търново, 2000.
5. Pojedina djela prezentiranih autora

Dopunska:
1. Иван Теофилов, Антология на българския символизъм, София, 1995
2. Речник по нова българска литература, София, 1994
3. Владимир Атанасов, Съвременна българска проза – проблемните полета, Съвременна българска проза, сб. , Велико Търново, 2000
4. Петър Змийчаров, Съвременна българска драматургия. От патоса през неврозите на детството до апатията, Велико Търново, 2000

Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST (1+1)
Naziv kolegija: Povijest u makedonskom romanu
ECTS bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezni / izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Ispiti usmeni i pismeni (seminarski rad)
Uvjet: upisan diplomski studij
Sadržaj: Na žanrovski i stilski različitim romanima tumačit će se i interpretirati 
modaliteti i aspekti povijesti (makedonske, svjetske). Proučavat će se sljedeći romani: Jovan Boškovski «Solunskite atentatori», Petre M. Andreevski «Pirej», Slavko Janevski «I bol i bes», Živko Čingo «Golemata voda», Taško Georgievski «Ramna zemja», Jovan Pavlovski «Sok od prostata», Dimitrie Duracovski «Insomnia».
Cilj: Problematiziranje romanesknoga oblikovanja i tematiziranja povijesnih događaja i dionica makedonske / svjetske povijesti.
Ispitna literatura:
Obvezna:
1. Hristo Georgievski: Makedonskiot roman 1952-1982, Skopje, 1983.
2. Zlatko Kramarić: Ogledi za makedonski romansieri, Skopje, 1986.
3. Zlatko Kramarić: Makedonske teme i dileme, Zagreb, 1991.
Dopunska:
1. Venko Andonovski: Strukturata na makedonskiot realistički roman, Skopje, 1997. 
2. Borislav Pavlovski. Vo znakot na komparativnoto čitanje, Skopje, 2000.  
3. Makedonski pisci. Vidi: Leksikon stranih pisaca, Zagreb, 2001. Suradnik za makedonsku književnost Borislav Pavlovski.
4. Makedonska književnost. Vidi: Leksikon svjetske književnosti. Djela. Zagreb, 2004. Suradnik za makedonsku književnost Borislav Pavlovski. 

Naziv predmeta: SUVREMENA SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: F. Prešeren i novija slovenska poezija 
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski, slovenski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: referat s pisanim tezama 
Sadržaj: Kolegij je uvodno-problemskoga tipa, njime se pokušava predstaviti kompleksna slika romantizma u slavenskim književnostima, navlastito propitujući mjesto slovenske književnosti i F. Prešerna kao jednog od najistaknutijih pjesnika svoga doba, koji je presudno utjecao na tokove novijega slovenskoga pjesništva. Zato će se posebna pozornost posvetiti odnosima slovenskih pjesnika prema Prešernu i njegovu djelu, od Josipa Stritara, pjesnika moderne i avangarde, do Kajetana Koviča i Borisa A. Novaka, kako u književno-kritičkim tekstovima, tako i u svekolikim intertekstualnim vezama. Među poredbenim temama slovenske prema ostalim južnoslavenskim književnostima, obradit će se teme prijevodne i kritičke recepcije Prešernove poezije u hrvatskoj kulturi, a naročita će se pozornost obratiti na djelo i djelovanje slovensko-hrvatskoga pjesnika Stanka Vraza. 
Cilj: Osnovni cilj kolegija je pobliže upoznavanje djela i značenja klasika slovenskoga pjesništva (u Hrvatskoj jedinog školskog pisca iz slovenske književnosti, pa je otvoren i za studente koratistike).
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Antologija slovenske poezije (Izbor, uvod i bilješke Ciril Zlobec), Školska knjiga, Zagreb, 1993.
2. France Prešeren, Sabrane pjesme (Prijevod Luko Paljetak), Konzor, Zagreb, 1997.  
3. Juraj Martinović, Apsurd i harmonija (Jedno viđenje Prešernovog pjesničkog djela), Svjetlost, Sarajevo, 1973.
Dopunska:
1. Janko Kos,  Neznani Prešeren, Cankarjeva založba, Ljubljana, 1994. 
2. Boris Paternu, France Prešeren, Založba dr. A. Kovač, Ljubljana, 1994.
3. Slovenska ljubavna poezija, Priredili Tone Potokar, Luko Paljetak i Vjekoslav Boban, Cankarjeva založba-NZ Matice hrvatske, Ljubljana-Zagreb, 1988. 
4..Slovenska književnost III (Pogačnik, Borovnik, Dolinar, Poniž, Saksida, Stanovnik, Štuhec, Zadravec), DSZ, Ljubljana, 2001.

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Poetika proze Ive Andrića
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: referat
Sadržaj: Kolegij Poetika proze Ive Andrića upisuju studenti diplomskoga studija južne slavistike književno-interkulturnog usmjerenja. U kolegiju će se tumačiti poetika Andrićeve proze na razini opusa autora i svih proznih vrsta (pripovijetka, roman, esej). Andrićev će se pripovjedački rukopis sagledavati i u kontekstu južnoslavenskih i evropskih proznih koncepcija. 
Cilj: Cilj kolegija je problematizacija dosadašnjih tumačenja poetike Andrićevih proza.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Vučković Radovan, Velika sinteza (o Ivi Andriću), Sarajevo 1974.
2. Peleš Gajo, Poetika suvremenog jugoslavenskog romana 1945-1961, Zagreb 1961.
3. Bandić Miloš I., Ivo Andrić: Zagonetka vedrine, Novi Sad 1963.
4. Leovac Slavko, Pripovjedač Ivo Andrić, Novi Sad 1979.
Dopunska: 
1. Begić Midhad, Istorijski izvori Travničke hronike, Sarajevo 1967.
2. Tartalja Ivo, Pripovjedačeva estetika, Beograd 1979.
3. Ivo Andrić u svjetlu kritike (zbornik), Sarajevo 1977.
4. Zbornik radova o Ivi Andriću, SANU, Beograd 1977., 1979.

8. SEMESTAR

Međuknjiževna tumačenja (2 sata)
(B-1 i B-2) – 2 sata
Predavanje – 1 sat
Seminar – 1 sat

Književnost (4 sata)*
(B-1) – 2 sata
(B-2) – 2 sata
Predavanje – 1 sat
Seminar –  1 sat

Izborni kolegiji (4 sata)
-	Stilistika ili Vježbe prevođenja (B-1 ili B-2)
-	Književnost (B-1 ili B-2)
-	Suvremena bosanska književnost
-	Kroatistika (suvremena zavičajna književnost)
-	Komparativna književnost (kulturalni studiji)
-    Povijest (komparativna i interkulturna)

Naziv predmeta: INTERKULTURNA POVIJEST JUŽNOSLAVENSKIH KNJIŽEVNOSTI
Naziv kolegija: Međuknjiževna tumačenja
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: izvršene obaveze u seminaru iz Interkulturne povijesti književnosti (metodologija)
Ispit: pismeni u obliku seminarskog rada (usmeni na zahtjev studenata, u izvanrednim rokovima)
Sadržaj: Prostor kontakata hrvatske književnosti i kulture sa susjednim slavenskim  kulturama obilježen je specifičnom interkulturalnosti njezina jezičnoga medija, izraženom u konfesionalnim i kulturnim diferencijacijama. Zbog toga će se u kolegiju osobita pozornost posvećivati piscima i tekstovima granične, odnosno dvojne pripadnosti kao i interkulturnim reakcijama na tekstove i pojave interkontekstualnoga podrijetla (divergentnost opusa, interkulturalnost časopisa). Kao posebna zadaća kolegija obrađuju se naglašenije, prema interesu studenata, pisci i tekstovi iz bosanske književnosti.  
Cilj: Cilj je kolegija osposobiti studente za interkulturnu interpretaciju, kako na tekstovima i književnim činjenicama polikulturnoga sadržaja, tako i u osvještavanju interkulturnoga čitanja i tumačenja suvremene književnosti. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Jože Pogačnik, Teme i dileme, Revija, Osijek, 1986.
2. Zvonko Kovač, Interkulturna povijest književnosti, interkulturna interpretacija, Poredbena i/ili interkulturna povijest književnosti, Zagreb, 2001.
3. Zvonko Kovač: Međuknjiževna tumačenja, Biblioteka Književna smotra, Zagreb, 2005. 
4. Ivan Cesar, Od riječi do znaka, Globus, Zagreb, 1990.
5.  Marija Mitrović, Romani Iva Andrića v Pirjevčevem zgodovinskem loku razvoja evropskega romana, DUŠAN PIRJAVEC - Interpretacije, Nova revija, 1998. 
6. Tekstovi autora analiziranih u seminarima. 
Dopunska:
1. Zoran Konstantinović, Intertekstualna komparatistika, Narodna knjiga, Alfa, 2002. (ili: Dušan Marinković, Iz tijesna vremena, Prosvjeta, Zagreb, 2001.) 
2. Goran Kalogjera, Južnoslavenska književna prožimanja, Matica hrvatska, Rijeka, 1991. (ili: Goran Kalogjera, Hrvatsko-makedonske književne veze, Rijeka, 1996. ili: Borislav Pavlovski, Vo znakot na komparativnoto čitanje, Matica makedonska, Skopje, 2000.) 
3. Antologije bosanskohercegovačke poezije, pripovijetke i drame XX vijeka, Alef, Sarajevo, 2000. (Uredili Enes Duraković, Mile Stojić, Marko Vešović, Enver Kazaz, Nikola Kovač, Ivan Lovrenović, Gordana Muzaferija, Fahrudin Rizvanbegović, Vojislav Vujanović). 
4. Komparativno proučavanje jugoslavenskih književnosti, 4, Ur. Franjo Grčević, Zavod za znanost o književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 1991. 
5. Kulturalni studiji i drugo, Razlika/Difference, Časopis za kritiku i umjetnost teorije, Tuzla, 2003.

Naziv predmeta: JUŽNOSLAVENSKE KNJIŽEVNOSTI  B1 (1 + 1) i B2 (1 + 1)
Naziv kolegija: Nastava književnosti organizira se u modelu jednosemestralnih kolegija koji se mijenjaju svake ak. godine. 
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: kolokvij (seminarski rad)
Sadržaj: Kako se prelaskom na jednosemestralnu nastavu odustaje od predavanja po predmetima i obaveznom literaturom, sadržaji književnopovijesnih kolegija tako su koncipirani da se mijenjaju svake akademske godine, a mogu se ponavljati tek nakon četiri semestra. Studenti se, u pravilu, upoznaju s reprezentativnim tekstovima pojedinih književnosti, različitim njihovim čitanjima i tumačenjima, ali i s temama koje su rezultat nastavnikova znanstvenoga interesa. Isto tako, kolegiji se mogu povremeno prilagođavati neposrednim interesima studenata. U 8. i 9. semestru studenti upisuju, uz kolegije iz bosanske književnosti, još po jedan kolegij iz književnosti koje nisu u osnovnoj kombinaciji.
Cilj: Zbog odustajanja od kontinuirane nastave književnosti prema paradigmama nacionalnih književnosti, ciljevi kolegija svode se na književnopovijesno problemsko «premrežavanje» južnoslavenskoga književnoga i kulturnog prostora, zavisno od znanstvenoga interesa nastavnika i studentskim izborom predmeta (osnovnom kombinacijom), odnosno usmjerenja (modula). 

Obavezni izborni kolegiji: 

Naziv predmeta: BOSANSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Suvremena bosanska književnost
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: izvršene obaveze u seminaru iz Poredbene književnopovijesne analize
Ispit: pismeni u obliku seminarskog rada (usmeni na zahtjev studenata, u izvanrednim rokovima)
Sadržaj: Sadžaji ovoga kolegija odnose se na specifično područje nazočnosti i kontakata hrvatske i srpske književnosti u kulturnom prostoru Bosne i Hercegovine, od moderne do suvremene književnosti. Teme seminarskih radova su tekstovi suvremenih pisaca, a kao poseban problem izdvajaju se tekstovi bosansko-hercegovačkih muslimana, Bošnjaka, odnosno pitanja  konstituiranja bošnjačke književnosti. 
Cilj: Neposredni cilj kolegija je upoznavanje s aktualnim stanjem kritike i povijesti književnosti, s obzirom na suvremenu bosansku književnost.

Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Muhsin Rizvić, Pregled književnosti naroda Bosne i Hercegovine, 
Veselin Masleša, 1984, Sarajevo. 
2. Enes Duraković, Riječ i svijet, Studije i eseji o bosansko-hercegovačkim pjesnicima dvadesetog vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1988.
3. Zdenko Lešić, Pripovjedači, (Ćorović, Kočić, Andrić, Samokovlija,
Humo), Veselin Masleša, 1988. 
4. Gordana Muzaferija, Činiti za teatar, Ogledi iz drame i teatra, Tešanj, 2004. 
5. Bošnjačka književnost u književnoj kritici, Knjiga III-VI, Ur. Enes Duraković i dr., Alef, Sarajevo, 1998.

Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Bugarska književnost XX. stoljeća (stilske formacije)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski /hrvatski
Trajanje: jedan semestar
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: nema
Ispit: seminarski rad
Sadržaj: Kolegij ima isključivo knjževnoteoretsko usmjerenje u dva osnovna smjera: a) sistematizacija poetskih kretanja u suvremenom bugarskom književnom prostoru na osnovu komparativnih analiza; b) prezentiranje najpoznatijih bugarskih pisaca i književnih djela XX. stoljeća
Cilj: Razumijevanje suvremenog stanja bugarske književnosti. Razvijanje sposobnosti književnokritičkoga i stručnoga čitanja te tumačenja književnog teksta. Izrada seminarskih radova.
Ispitna literatura:
Osnovna:
1. Светлозар Игов, История на българската литература, София, 1996
2. Елка Константинова, Въображаемото и реалното, София, 1987
3. Владимир Атанасов, Символни полета в българската литература, София, 1995
4. Българска литературна критика, сб., съст. Вихрен Чернокожев, Росица Чернокожева, Велико Търново, 2000
5. Pojedina djela prezentiranih autora 
Dopunska:
1. Иван Теофилов, Антология на българския символизъм, София, 1995.
2. Речник по нова българска литература, София, 1994.
3. Владимир Атанасов, Съвременна българска проза – проблемните полета, съвременна българска проза, сб. Велико Търново, 2000.
4. Петър Змийчаров, Съвременна българска драматургия. От патоса през неврозите на детството до апатията, Съвременна българска драма, сб., Велико Търново, 2000.

Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Oniričko u makedonskoj fantastičnoj novelistici
ECTS bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjet: upisan diplomski studij
Ispiti: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Teorijski aspekti fantastične / imaginarne književnosti. Oniričko u književnosti. San u psihoanalizi. Tumačenje i interpretacija novela s oniričkim elementima. Izabrani pisci: Slavko Janevski, Vlada Urošević, Gordana Mihailova Bošnakoska, Ljiljana Beleva, Jadranka Vladova, Katica Ćulavkova.
Cilj: Uočavanje i interpretacija oniričkog aspekta u fantastičnoj / imaginarnoj književnosti i njegovo problematiziranje na relaciji između književnosti (umjetnosti) i psihoanalize.
Ispitna literatura:
1. Hristo Georgievski: Poetikata na makedonskiot raskaz, Skopje, 1985.
2. Borislav Pavlovski: Gospodari labirinta. Antoloija snova, maštarija i fantastičnih priča iz makedonske književnosti, Zagreb, 1998.
3. Lidija Kapuševska Drakuleska: Vo lavirintite na fantastikata, Skopje, 1998.
Dopunska:
1. Vlada Urošević: Podzemna palata, Skopje, 1987.
2. Vlada Urošević: Demoni i galaksii, Skopje, 1988.
3. Katica Ćulavkova: Teorija i interpretacija na raskazot. Vidi: Mala kniževna teorija, Skopje, 2001, 57-127.

Naziv predmeta: SUVREMENA SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Slovenska kratka proza 
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: pismeni u obliku seminarskog rada 
Sadržaj: U okviru gradiva završnog ispita iz suvremene slovenske književnosti, kolegij Slovenska kratka proza polazi od književno-povijesnih i teorijskih pretpostavki kratke proze u slovenskoj književnosti, s naglaskom na 20. stoljeće, odnosno suvremenu književnost. Uz analize tekstova odabranih autora (od Josipa Jurčiča i Ivana Tavčara, Ivana Cankara, Juša Kozaka i Vladimira Bartola, do brojnih suvremenih autora), tumačit će se književno-povijesni kontekst razdoblja i opusa, dinamika pojavljivanja vrsta kratke pripovjedne proze, žanrovske osobitosti (crtica ili vinjeta, novela, kratka pripovjedna proza),  tematska raznovrsnost, itd. 
Cilj: Upoznavanje studenata sa dijakronijskim i aktualnim stanjem kratke slovenske proze, njezinom kritikom i problematiziranjem u znanosti o književnosti. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Čas kratke zgodbe, Antologija slovenske kratke zgodbe, Izbor i pogovor Tomo Virk,  Beletrina, Ljubljana, l998. 
2.  Krunski svjedoci, Antologija slovenske kratke priče, Priredio Mitja Čander, Zagreb,
2001. 
3. Savremena slovenčka pripovetka,  Izbor, prevod, predgovor Roksanda Njeguš, Beograd, 1966. 	
4. Marija Mitrović, Pregled slovenačke književnosti, Poglavlja o pojedinim piscima i prozi,  Izdavačka knjižnica Z. Stojanovića, Sremski Karlovci - Novi Sad, 1995.
Dopunska:
1. Slovenska kratka proza, Zbirka Orfej, Založba Karantanija, Ljubljana, 1996.
2. Izbor slovenske kratke proze 19. in 20. stoletja, Gyrus, Ljubljana, 2001. 
3. Gregor Kocijan, Kratka pripovedna proza v obdobju moderne, Znanstveni inštitut Filozofske fakultete, Ljubljana, 1996.

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST 
Naziv kolegija: Srpska drama XX. vijeka
ECTS: 3
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: referat
Sadržaj: Studenti bi se upoznali s osnovnom literaturom o srpskoj drami dvadesetoga vijeka, najznačajnijim istraživačima i dominirajućim poetičkim modelima te najznačajnijim autorskim opusima i djelima: B. Nušić, B. Stanković, M. Nastasijević, M. Crnjanski, Đ. Lebović, D. Kovačević, B. Pekić i dr. U seminarskom dijelu nastave studenti/ce bi se osposobljavali za interpretaciju dramskih tekstova.
Cilj: Upoznavanje studenata sa smjenom dramskih koncepcija u dvadesetom vijeku: od realističke do postmodernističke drame.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Stojković, Borivoje: Istorija srpskog pozorišta. 1-4. Beograd, 1977.
2. Selenić, Slobodan: Antologija savremene srpske drame, SKZ, Beograd, 1977.
3. Srpsko pozorište i drama posle drugog svetskog rata. «Scena», Novi Sad, 1971.
Dopunska:
1. Drama: Srpska književnost u književnoj kritici. knjiga 11, Beograd, 1972.  
2. Deretić, Jovan: Istorija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983.    

b) KNJIŽEVNO-INTERKULTURNO USMJERENJE

V. STUDIJSKA GODINA

9. SEMESTAR

Književnost (4 sata)
(B-1) – 2 sata
(B-2) – 2 sata ili
Seminar – 2 sata (Individualna konzultativna nastava za izradu diplomskog rada)

Stilistika i/ili Vježbe prevođenja (4 sata)*
(B-1) – 2 sata
(B-2) – 2 sata
Predavanje – 1 sat
Seminar – 1 sat

Izborni kolegij (2 sata)
-	Kroatistika 
-	Komparativna književnost
-	Sociologija
-	Antropologija
-	Filozofija
-	Povijest

Naziv predmeta: JUŽNOSLAVENSKE KNJIŽEVNOSTI  B1 (1 + 1) i B2 (1 + 1)
Naziv kolegija: Nastava književnosti organizira se u modelu jednosemestralnih kolegija, koji se mijenjaju svake ak. godine. 
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i jezik književnosti koja se predaje 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: kolokvij (seminarski  rad)
Sadržaj: Kako se prelaskom na jednosemestralnu nastavu odustaje od predavanja po predmetima, sadržaji književnopovijesnih kolegija tako su koncipirani da se mijenjaju svake akademske godine, a mogu se ponavljati tek nakon četiri semestra. Studenti se, u pravilu, upoznaju s reprezentativnim tekstovima pojedinih književnosti, različitim njihovim čitanjima i tumačenjima, ali i s temama koje su rezultat nastavnikova znanstvenoga interesa. Isto tako, kolegiji se mogu povremeno prilagođavati neposrednim interesima studenata. U 8. i 9. semestru studenti upisuju, zu kolegije iz bosanske književnosti, još po jedan kolegij koji nije u osnovnoj kombinaciji.
Cilj: Zbog odustajanja od kontinuirane nastave književnosti prema paradigmama nacionalnih književnosti, ciljevi kolegija svode se na književnopovijesno problemsko «premrežavanje» južnoslavenskoga književnoga i kulturnog prostora, zavisno od znanstvenoga interesa nastavnika i studentskim izborom predmeta (osnovnom kombinacijom), odnosno usmjerenja (modula). 

Obavezni izborni kolegiji:
Naziv predmeta: BOSANSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Aspekti postmoderne u bosanskom pjesništvu
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: izvršene obaveze u seminaru iz Interkulture povijesti književnosti
Ispit: pismeni u obliku seminarskog rada (usmeni na zahtjev studenata, u izvanrednim rokovima)
Sadržaj: Općenito se smatra da su oslonac na književnu i kulturnu prošlost, rekreiranje tradicije, citatnost, parodije, svekolika intertekstualnost, glavne značajke književnosti postmoderne, pa je stoga osobito zanimljivo pratiti slične procese u bosansko-hercegovačkom pjesništvu, s obzirom na multikonfesionalnu osnovu kulturne tradicije na koju su se oslanjali suvremeni pjesnici. u tom smislu se posebno ističe pjesništvo Maka Dizdara, ali i njihovih suvremenika, kao i nastavljača (od Izeta Sarajlića i Anđelka Vuletića do Abdulaha Sidrana, Stevana Tontića ili Mile Stojića). Osobita će se pozornost u referatima studenata posvetiti suvremenim pjesnicima mlađe generacije.
Cilj: Problematiziranje književne postmoderne na višetradicijskom korpusu bosanske književnosti, razvijanje senzibiliteta za suvremenu, postmodernu poeziju. 

Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Enes Duraković, Riječ i svijet, Studije i eseji o bosansko-hercegovačkim pjesnicima dvadesetog vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1988.
2. Francis R. Jones, Uvođenje Maka u maticu, Forum Bosnae, 3-4, Sarajevo, 1999., str. 201-223.
3. Stevan Tontić, Novije pjesništvo Bosne i hercegovine, Svjetlost, Sarajevo, 1990.
4. Antologija bosanskohercegovačke poezije XX vijeka (ur. Enes Duraković, Mile Stojić, Marko vešović), Alef, Sarajevo, 2000.
5. Tekstovi autora analiziranih u seminarima.
Dopunska literatura:
1. SAVREMENA KNJIŽEVNOST NARODA I NARODNOSTI BiH U 50 KNJIGA, Svjetlost, Sarajevo, 1984/1985. ( selektivno, tekstovi koji se rade u seminaru)
2. Zvonko Kovač, Poredbena i/ili interkulturna povijest književnosti, Književna smotra, Zagreb 2001. (Osobito poglavlje III. 1. Oprimjeravanja, analize)
3. Bošnjačka književnost u književnoj kritici, Novija književnost – Poezija, Knjiga III, ur. Enes Duraković, Alef, Sarajevo, 1998.
4. Enver Kazaz, Discipliniranje užasa (Naznaka poetičkih modela bosanske ratne književnosti), Forum Bosnae, 1-2,  Sarajevo, 1998., 135-153.

Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Suvremena bugarska proza
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski / hrvatski
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: usmeni
Sadržaj: Kolegij problematizira poetiku postmodernističke proze s osvrtom na suvremenu kratku priču. Književni materijal za analizu bira se iz značajnih djela najnovije bugarske književnosti.
Cilj: Razumijevanje suvremenog stanja bugarske posmodernističke proze. Razvijanje sposobnosti književnokritičkoga i stručnoga čitanja i tumačenja književnog teksta.

Ispitna literatura:
Osnovna:
1. Светлозар Игов, История на българската литература, София, 1996
2. Владимир Атанасов, Съвременна българска проза – проблемните полета, Съвременна българска проза, сб., Велико Търново, 2000
3. Съвременна българска проза, сб., съст. Владимир Атанасов, Велико Търново, 2000
4. Pojedina djela prezentiranih pisaca
Dopunska:
1. Петър Змийчаров, Съвременна българска драматургия. От патоса през неврозите на детството до апатията, Съвременна българска драма, Велико Търново, 2000
2. Съвременна българска драма, сб., съст.Петър Змийчаров, Велико Търново, 2000
3. Речник по нова българска литература, София, 1994
4.Българска литературна критика, сб., съст. Вихрен Чернокожев, Росица Чернокожева, Велико Търново, 2000

Naziv predmeta: BUGARSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Suvremena bugarska poezija
ECTS-bodovi: 3
Jezik: bugarski /hrvatski
Trajanje: jedan semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: seminarski rad
Sadržaj: Kolegij problematizira poetiku i tipologiju suvremene bugarske poezije. Književni materijal odabran za analizu prezentira poeziju XX. stoljeća s osvrtom na modernu bugarsku poeziju.
Cilj: Razumijevanje suvremenog stanja bugarske poezije XX. stoljeća. Razvijanje sposobnosti književnokritičkoga te stručnoga čitanja i tumačenja pjesničkog teksta.
Ispitna literatura:
Osnovna:
1.Светлозар Игов, История на българската литература, София, 1996
2. Димитър Кръстев, Българската поезия след Втората световна война, Съвременна българска поезия, сб. Велико Търново, 2000
3. Светлозар Игов, Антология на българската поезия, София, 1995
4.Izabrana djela pjesničkoga opusa prezentiranih pjesnika
Dopunska:
1.Съвременна българска поезия, сб., съст. Валентина Радинска, Велико Търново, 2000
2. Речник по нова българска литература, София, 1994
3. Българска литературна критика, сб., съст. Вихрен Чернокожев, Росица Чернокожева, Велико Търново, 2000

Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Temelji dramaturgije Kola Čašula
ECTS-bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezni i izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjet: upisan diplomski studij
Ispiti: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Biobibliografija. Dramski i kazališni kontekst Čašulina dramskog opusa. Žanrovska klasifikacija. Odlike dramskog opusa. Poredbe s dramama iz svjetske književnosti (J. P. Sartre, A. Camus). Interpretacije reprezentativnih djela.
Cilj: Tumačenje i interpretacija dramskih djela. Problematiziranje autorova odnosa prema povijesti te dramskom i kazališnom nasljeđu (makedonskom i svjetskom).
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Borislav Pavlovski: Prostori kazališnih svečanosti, Zagreb, (1994), 2000.
2. Nada Petkovska: Dramskoto tvoreštvo na Kole Čašule, Skopje, 1996.
3. Borislav Pavlovski: Fragmenti za životot i dramaturgijata na Kole Čašule. Vidi: 4. Kole Čašule: Drami 2, Skopje, 2002, 213-263-310.
Dopunska:
1. Borislav Pavlovski: Apsurdna sloboda. Vidi: Zbornik: Sloboda i stremežot za sloboda vo sovremenata makedonska literatura, Skopje, 1990, 77-84. 
2. Borislav Pavlovski: Avtorot vo potraga po likovite. Vidi: Borislav Pavlovski: Vo znakot na komparativnoto čitanje, Skopje, 2000, 179-206.
3. Borislav Pavlovski: Egzistencijalizmot i filozofijata na apsurdot vo Čašulevite drami. Vidi: Borislav Pavlovski: Vo znakot na komparativnoto čitanje, Skopje, 2000, 207-222.
4. Borislav Pavlovski: Milčinovata režija na «Crnila» od Kole Čašule vo Hrvatsko narodno kazalište vo Zagreb, Vidi: Ilija Milčin – monografija, Skopje, 2003, 101-135. Priredila Jelena Lužina. 
Naziv predmeta: MAKEDONSKA KNJIŽEVNOST (1+1)
Naziv kolegija: Odlike poezije Koče Racina
ECST-bodovi: 3
Jezik: makedonski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni
Uvjet: upisan diplomski studij
Ispit: usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Život i djelo. Socijalna literatura. Usmena i pisana / umjetnička poezija. Tematiziranje društvene stvarnosti. Stilske odlike. Hrvatski prijevodi. Recepcija u hrvatskoj književnoj kritici i znanosti o književnosti. Utemeljitelj makedonske moderne poezije i književnog jezika.
Cilj: Problematiziranje društvenih, političkih i nacionalnih okolnosti u Racinovo vrijeme i spoznaja o odlikama njegove poezije i književnog jezika koji su omogućili pojavu makedonskoga modernizma.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Kosta Racin: Poezija i proza, Zagreb, 1963. Prijevod i pogovor Petar Kepeski.
2. Kosta Racin: Bijela svitanja, Sarajevo, 1982. Preveo Petar Kepeski.
3. Radomir Ivanović. Poetika Koste Racina, Novi Sad, 1979.
4. Duško Nanevski: Poetot Racin, Skopje, 1983.
5. Goran Kalogjera: Racin u Hrvatskoj, Rijeka, 2000.
Dopunska:
1. Borislav Pavlovski i dr.: Konkordancija zbirke K. Racina «Beli mugri», Zagreb, 
1986.
2. Todor Dimitrovski: Rečnik na «Beli mugri» na K. Racin, Skopje, 1990-

Naziv predmeta: SUVREMENA SLOVENSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Tumačenja slovenske poezije – T. Šalamun
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i slovenski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: izvršene obaveze u seminaru iz zimskog semestra
Ispit: seminarskog rada, usmeni završni ispit
Sadržaj: U okviru upoznavanja suvremene slovenske književnosti, osobito poezije, ovim se kolegijem posvećuje veća pozornost neoavangardnim, postmodernističkim postupcima, kao i iznalaženju primjerenoga analitičkog pristupa fenomenima suvremenog pjesništva. Propituje se tradicija moderne lirike, a slovenska se dovodi u vezu s južnoslavenskima. Analiziraju se djela najvažnijih  predstavnika slovenskoga modernizma (Kosovel, Kocbek, Zajc, Kovič) da bi se iscrpnije tumačili tekstovi Tomaža Šalamuna, od prve zbirke Poker, preko izabranih pjesama Glagoli sonca do najnovijih knjiga (Amerika). 
Cilj: Osnovni cilj kolegija je upoznati studente s tokovima suvremene slovenske poezije, problematizirati tumačenja suvremene lirike te razvijati senzibilitet za modernu/postmodernu književnost.   
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Denis Poniž, Razgovori s literaturom, (Preveo Branko Čegec), ICR, Rijeka, 1988. (Osobito rasprave: Generacija prerane spoznaje i iskustva te Stvaralačka igra u Kocbekovoj poeziji).
2. Franz Zadravec, Srečko Kosovel 1904-1926, Založba lipa/Založništvo tržaškega tiska, Koper/Trst, 1986.
3. Tomaž Šalamun, Glagoli sonca (izbrane pesmi), Mladinska knjiga,  Kondor 265, Ljubljana, 1993.
4. Slovenska književnost III (Pogačnik, Borovnik, Dolinar, Poniž, Saksida, Stanovnik, Štuhec, Zadravec), Osobito poglavlje o poeziji, DSZ, Ljubljana, 2001.
Dopunska:
1. Obdobje ekspesionizma v slovenskem jeziku, književnosti in kulturi, Obdobja 5, Ljubljana, 1984.
2. Dane Zajc; Kajetan Kovič; Nova revija, Ljubljana, 1993., 2001. (Zbirka INTERPRETACIJE).
3. Tomaž Šalamun, Metoda anđela, Mladost, Zagreb, 1980.
4. Tomaž Šalamun, Glas, Pogovor Denis Poniž i Branimir Bošnjak, Logos, Split, 1985. 
5. Tomaž Šalamun, Amerika, Založba Mondena, Grosuplje, 2000.  
6. Tekstovi autora analiziranih u seminaru. 

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST 
Naziv kolegija: Suvremena srpska književnost
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: seminarski rad
Sadržaj: Obuhvatili bi se svi najznačajniji procesi u srpskoj književnosti nakon 1945. godine: književni život; autori i njihovi opusi; književni žanrovi; književna kritika i znanost o književnosti. Poseban naglasak dao bi se interpretaciji književnih opusa najrelevantnijih autora: Ive Andrića, Miloša Crnjanskog, Vladana Desnice, Meše Selimovića, Dobrice Ćosića, Miodraga Blatovića, Danila Kiša, Borislava Pekića, Milorada Pavića, Vaska Pope, Miodraga Pavlovića, Stevana Raičkovića, Branka Miljkovića, Matije Bećkovića, Milutina Petrovića, Dušana Kovačevića itd.  
Cilj: Upoznavanje studenata sa najznačajnijim tokovima i pojavama u  srpskoj književnosti od 1945. do posljednjih tendencija u recentnoj književnoj proizvodnji, ovladavanje interpretacijom najrelevantnijih autora i njihovih tekstova. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Deretić, Jovan: Historija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983
2. Konstantinović, Radomir: Biće i jezik, I-VI, Beograd, 1983.
3. Palavestra, Predrag: Posleratna srpska književnost 1945-1970. Nolit, Beograd, 1972
4. Selenić, Slobodan: Antologija savremene srpske drame, Nolit, Beograd, 1977. 
Dopunska:
1. Tekstovi autora koji se interpretiraju u seminaru. 
Naziv predmeta: CRNOGORSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Odabrana poglavlja iz crnogorske književnosti
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni za književno-interkulturno usmjerenje
Oblik nastave: 1 sat predavanje i 1 jedan sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: pismeni u obliku seminarskog rada 
Sadržaj: Kolegij je jednosemestralan (jedan sat predavanja i jedan sat seminara tjedno). U sklopu kolegija tumačili bi se reprezentativni književni opusi crnogorskih autora (Petar II Petrović Njegoš, Stefan Mitrov Ljubiša, Marko Miljanov, Mihajlo Lalić, Miodrag Bulatović, Branimir Šćepanović, Jevrem Brković i dr.). Studenti su obavezni održati po jedno usmeno izlaganje i napisati seminarski rad. 
Cilj: Upoznavanje s osnovama crnogorske književnosti,  specifičnih veza i prožimanja srpske i crnogorske književnosti, kao i s reprezentativnim autorima i njihovim tekstovima.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Đukić, Trifun: Pregled književnog rada Crne Gore, Cetinje, 1951.
2. Deretić Jovan: Istorija srpske književnosti, Beograd, Nolit, 1983.
Dopunska:
1. Tekstovi autora interpretiranih u seminaru.	

*Kolegiji se biraju ili s drugih usmjerenja samoga studija ili sa drugih studija te su poznati neposredno pred početak nastave.

10. SEMESTAR
Studenti upisuju magistarski seminar i pišu magistarski rad (okvirno 64 kartice). 

Napomena: 
Oni studenti koji su odlučili pisati magistarski  rad iz južnoslavenskih književnosti  u satnici završnoga semestra upisuju Magistarski seminar, koji se vrednuje s 15 ECTS bodova. 
Oni studenti koji pišu završni rad na drugoj studijskoj grupi, ako se na Fakultetu odluči da se piše samo jedan magistarski rad, umjesto kolegija iz dvije književnosti iz osnovne kombinacije obavezno upisuju kolegije jedne književnosti iz svoje osnovne kombinacije te kolegije iz Bosanske književnosti ili Crnogorske književnosti, odnosno kolegije iz književnosti nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, zavisno od trenutne ponude kolegija sa samoga studija, kao i sa ostalih studijia slavenskih ili susjednih književnosti.
Izborni kolegiji se biraju ili s drugih usmjerenja samoga studija ili sa drugih studija te su poznati neposredno pred početak nastave. 
Posebno upozoravamo na kolegije Centra za komparativnohistorijske studije s kojim Odsjek neposredno surađuje na znanstvenim projektima. 

III. NASTAVNO USMJERENJE 
1.  Južnoslavenski jezici i književnosti (s osobitim obzirom na srbistiku)

Jezično-prevoditeljsku stručnu kompetenciju studenti stječu studijem srpskog jezika u nastavnom usmjerenju. 

7. semestar
Naziv predmeta: SRPSKI JEZIK 
1. Naziv kolegija: Sintaksa i semantika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski i srpski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij
Ispit: referat
Sadržaj: Ovaj program redavanja i seminara obuhvaća: a) sintaksu i semantiku padeža, b) sintaksu i semantiku glagola, c) sintaksu i semantiku rečenice (1. principi strukturiranja proste rečenice, 2. principi strukturiranja rečeničnih kontinuenata i principi strukturiranja i tipologija složene rečenice) d) sintaksa i semantika teksta.
Cilj: Studenti bi ovladavali spoznajama konstituiranja sintaktičko-semantičkih sistema i pripadajućih im podsistema. Ovladavali bi znanjima o ustroju i funkcioniranju sintaktičkih i semantičkih pravila i obaaca i njihovim međusobnim uvjetovanjima uz isticanje pragmatičkih i kontekstualnih čnjenica i relacija te funcionalnim jednicama višega reda od ečenice. Studenti bi se osposobljavali za samostalnu semantičku i sintaktičku analizu.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Stanojčić, Živojin/Popović, Ljubomir/Micić, Stevan: Suvremeni srpskohrvatski jezik i kultura izražavanja. Zavod za udžbenike, Beograd/Novi Sad, 1989
2. Stevanović, Mihailo: Savremeni srpskohrvatski jezik )Gramatički sistemi i književnojezička norma. II. Sintaksa. Naučna knjiga, Beograd, 19793
3. Kovačević, Miloš: Uzročno semantičko polje. Svjetlost, Sarajevo, 1988
4. Ivić, Milka: Lingvistički ogledi, tri. Biblioteka XX vek, Beograd, 2000
Dopunska:
1. Radovanović, Milorad: Spisi iz sintakse i semantike. Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića/Dobra vest, Sremski Karlovci/Novi Sad, 1990, 
2. Piper, Predrag: Jezik i prostor. Biblioteka XX vek. Beograd, 1997 
3. Kovačević, Miloš: Sintaksa složene rečenice. Srbinje, Beograd, 1998
4. Pranjković, Ivo: Koordinacija u hrvatskom književnom jeziku. HFD, Zagreb, 1984
5. Kordić, Snježana: Relativna rečenica. MH, Zagreb, 1995

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST 
2. Naziv kolegija: Poetika Miloša Crnjanskog
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni bakaleaurat ili kompatibilni programi i studiji
Ispit: referat
Sadržaj: Upostavljanje literarnog konteksta autorova književnog opusa po rodovima i vrstama (moderna, avangarda, postmoderna) u evropskoj, južnoslavenskoj i srpskoj književnosti. Interpretirali bi se autorova reprezentativna djela: Priče o muškom, Lirika Itake, Dnevnik o Čarnojeviću, Seobe, Nikola Tesla, Kod Hyperborejaca, Roman o Londonu, Knjiga o Nemačkoj. U seminarskom obliku rada svaki student, uz napisan seminarski referat, ima obavezu da izlaže jednu temu. 
Cilj: Tumačenje poetike Miloša Crnjanskog u kontekstu vlastita samorazvoja i u kontekstu južnoslavenske i evropske literature te osposobljavanje studenata za interpretaciju autorovih najznačajnijih djela.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Milošević, Nikoila: Roman Miloša Crnjanskog. Problem univerzalnog iskaza. SKZ, Beograd, 1970
2. Kovač, Zvonko: Poetika Miliša Crnjanskog, Dometi, Rijeka, 1988.
3. Leovac, Slavko: Romansijer Miloš Crnjanski. Svjetlost, Sarajevo, 1981
4. Petrov Aleksandar: Poezika Crnjanskog i srpsko pesništvo. Beograd, 1972
5. Miloš Crnjanski. Teorijsko-estetički pristup književnom delu. Zbornik, urednik: dr Miloslav Šutić). Isntitut za književnost i umetnost, Beograd, 1996
Dopunska:
1. Ostojić, Karlo: Andrićevo prevazilaženje apsurda. Sarajevo, 1967
2. Popović, Radovan: Život Miloša Crnjanskog. Prosveta, Beograd, 1980
3. Konstantinović, Radomir: Miloš Crnjanski. III program, jesen 1970
4. Književno delo Miloša Crnjanskog: (zbornik radova). Beograd, 1976

Naziv predmeta: HISTORIJA SRPSKOG NARODA 
3. Naziv kolegija: Historija srpskog naroda (opis kolegija naknadno)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan diplomski studij  
Ispit: referat
Sadržaj: 
Cilj:
Ispitna literatura:
Obavezna:
Dopunska:

Naziv predmeta: METODIKA NASTAVE SRPSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI     
4. Naziv kolegija: Generička i pedagoška psihologija
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti:  bez uvjeta
Ispit: referat
Sadržaj: Predmet, zadaci, karakteristike psihologije kao znanosti. Metode i tehnike psihološkog istraživanja. Uvod u razvojnu psihologiju. Adolescencija. Socijalizacija.  O ličnosti. Uvod u pedagošku psihologiju. Učenje, pamćenje, zaboravljanje. Determinante školskog uspjeha. Fizički i fiziološki faktori kao determinante školskog učenja. Kognitivni faktori uspješnog učenja. Motivacijski faktori u učenju. Tehnike učenja, metode nastave i uspjeh u učenju. Vrednovanje rezultata obrazovnog i odgojnog rada. Specijalna pitanja.
Cilj: Pregled onih znanstvenih psiholoških spoznaja koje doprinose potpunijem upoznavanju ličnosti učenika i čija primjena može povećati efikasnost pedagoškoga rada.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1.	Rot, Nikola: Opšta psihologija, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, više izdanja.
2.	Smiljanić, Vera – Ivan Toličić: Dečja psihologija, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, više izdanja.
3.	Stevanović, Borislav: Pedagoška psihologija, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, više izdanja.
Dopunska:
1. Rot, Nikola: Psihologija ličnosti. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, više izdanja.
2. Smiljanić, Vera: Psihologija detinjstva i mladosti. Savez društava psihologa Srbije, Beograd, više izdanja.
3. Vučić, Lidija: Pedagoška psihologija. Savez društava psihologa Srbije, Beograd, više izdanja.

5. Naziv predmeta: IZBORNI KOLEGIJ

8. semestar

Naziv predmeta: GRAMATIKA SRPSKOG JEZIKA 
Naziv kolegija: Stilistika srpskog jezika
ECTS-bodovi: 3
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: referat
Sadržaj: Stilistika srpskoga jezika bavi se prije svega interpretacijom stilogenih vrijednosti individualnog autorskog idioma, diferencijalnom normom srpskoga prema hrvatskom i bosanskom jeziku, funkcionalnim stilovima i interdijalektalnom stilistikom.
Cilj: Ovladavanje pojmovima i terminima: stil i stilistika, funkcionalni stilovi srpskoga jezika, osvještavanje koncepcija proučavanja verbalnih, formalnih uvjeta funkcioniranja književnih tekstova i osvještavanje studentova odnosa prema tekstu.  
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Simić, Radoje / Jovanović, Jelena: Osnovi teorije funkcionalnih stilova, Beograd, 2002.
2. Simić, Radoje: Opšta stilistika. Beograd, 1998.
3. Pranjić, Krunoslav: jezik i književno djelo, ŠK, zagreb, 1998.
Dopunska:
1. Simeon, R.: Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva, Zagreb, 1969.
2. Stanojčić, Živojin / Popović, Ljubomir: Gramatika srpskog jezika, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 2002.   

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST 
2. Naziv kolegija: Srpska drama XX. vijeka
ECTS: 3
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: referat
Sadržaj: Studenti bi se upoznali s osnovnom literaturom o srpskoj drami dvadesetoga vijeka, najznačajnijim istraživačima i dominirajućim poetičkim modelima te najznačajnijim autorskim opusima i djelima: B. Nušić, B. Stanković, M. Nastasijević, M. Crnjanski, Đ. Lebović, D. Kovačević, B. Pekić i dr. U seminarskom dijelu nastave studenti/ce bi se osposobljavali za interpretaciju dramskih tekstova
Cilj: Upoznavanje studenata sa smjenom dramskih koncepcija u dvadesetom vijeku: od realističke do postmodernističke drame
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Stojković, Borivoje: Istorija srpskog pozorišta. 1-4. Beograd, 1977.
2. Selenić, Slobodan: Antologija savremene srpske drame, SKZ, Beograd, 1977.
3. Srpsko pozorište i drama posle drugog svetskog rata. «Scena», Novi Sad, 1971.
Dopunska:
1. Drama: Srpska književnost u književnoj kritici. knjiga 11, Beograd, 1972.  
2. Deretić, Jovan: Istorija srpske književnosti. Nolit, Beograd, 1983.    

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST
Naziv kolegija: Narodna književnost
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upisan redovni studij i redovno pohađanje nastave  
Ispit: usmeni i pismeni
Sadržaj: Studenti stječu temeljne spoznaje o pojmu narodna i usmena srpska književnost: porijeklo, uvjeti nastanka, opće odlike usmene književnosti, tekst i kontekst, žanrovi usmene književnosti (sa posebnim naglaskom na epskim žanrovima), temeljne poetičke karakteristike, usmena i pisana književnost, recepcija usmene književnosti od prvih tragova do danas, zbirke usmene književnosti, Vuk Stefanović Karadžić i njegove zbirke, procesi epizacije i ciklizacije, suvremena usmenoknjiževna tradicija u odnosu na kanonizirane tekstove 19. vijeka. 
Cilj: Studenti moraju da ovladaju temeljnim znanjima o osobinama usmene književne komunikacije (autor-tekst-recipijent), historijatu usmene književnosti, upoznaju se sa relevantnim tekstovima po žanrovima, usvoje temeljne spoznaje o poetici usmene književnosti i da ovladaju interpretacijom tekstova. 
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Latković, V.: Narodna književnost I. Beograd, 1967
2. Pešić R., Milošević Đorđević N.: Narodna književnost. Beograd, 1985
3. Bošković Stuli M.: Usmena književnost kao umjetnost riječi. Zagreb, 1976
Dopunska:
1. Nedić V.: Narodna književnost. Beograd, 1973
2. Karadžić. Stefanović Vuk: Srpske narodne pjesme I-VI. Beograd, 19

Naziv predmeta: PEDAGOGIJA
3. Naziv kolegija: Pedagogija  (upisuje se u okviru nastavničkih usmjerenja
na Filozofskom fakultetu)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: referat 
Sadržaj: 
Cilj:
Ispitna literatura: (naknadno)

Naziv predmeta: IZBORNI KOLEGIJI (sa književno-interkulturnog usmjerenja)

V. godina
9. semestar
Naziv predmeta: GRAMATIKA SRPSKOG JEZIKA
1. Naziv kolegija: Analiza diskursa
ECTS: 3
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status:  obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjet: bez uvjeta
Ispit: seminarski rad
Sadržaj: Pojam interdisciplinarnog u istraživanju jezika, s težištem na međujezičnim i međukulturnim osobinama, pomicanju lingvistike ka kognitivnim disciplinama. Definicije diskurs/tekst; teorije diskursa, osnovne metode istraživanja i jedinice analize. Odnos verbalnog i neverbalnog u diskursu. Osnovne osobine dijaloga. Diskurzivne strategije. Oslovljavanje, pozdravljanje i faze uljudnog ponašanja. Uvođenje diskursa s obzirom na broj sugovornika: intervju, panel, okrugli stol, odnosno, s obzirom na direktno ili posredno komuniciranje (telefon, Internet, e-mail). Osobine diskursa s obzirom na osobine sugovornika: spol, uzrast, rasa, itd. Tipovi teksta. Ideološki diskurs. Ekspresivni diskurs.
Cilj:  Pružanje studentima/icama znanstvene spoznaje o jezičnom materijalu većem od rečenice koji se ostvaruje između sugovornika u nekom kontekstu. Akcent je na interdisciplinarnoj metodi, s težištem na kulturnim i/ili socijalnim razlikama. Osnovni pristup je interakcijski.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Savić, Svenka: Diskurs analiza. Filozofski fakultet Novi Sad, 1993.
2. Savić, Svenka / Polovina, Vesna: Razgovorni srpskohrvatski jezik. Filozofski fakultet Novi Sad, 1989. 
3. Savić, Svenka: Ka jeziku mira i tolerancije u religijskom diskursu. Institut za društvena pitanja, Beograd, 1995.
Dopunska:
1. Savić, Svenka: Korpus lingvistika. Separat, Novi Sad, 1999.
2. Savić, Senka: Kodeks neseksističke upotrebe jezika. Ženske studije. Deset. Beograd, 1998.

Naziv predmeta: METODIKA NASTAVE SRPSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI     
Naziv kolegija: Metodika nastave srpskog jezika i književnosti (2 sata)
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta  
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Metodički sistemi nastave srpskog jezika i književnosti: problemska, istraživačka i stvaralačka nastava. Opće metode i njihova primjena u nastavi jezika i književnosti. Primjena stručnih (lingvističkih i književnoznanstvenih metoda u nastavi). Nastavni (didaktički) principi. Nastavni plan i program i njihove specifičnosti po stupnjevima (osnovna i srednja škola). Planiranje gradiva. Pripremanje nastavnika za sat I njegova uloga u ostvarivanju ciljeva I zadataka nastave srpskog jkezika I književnosti. Tipovi satova nastave jezika i književnosti. Novije književno-znanstvene teorije školske interpretacije književnog teksta.  Metodički pristup lirskom, epskom I dramskom tekstu. Tradicionalna i suvremena 
nastava jezika. Metodički sustavi suvremene nastave jezika. Oblici usmenog I pismenog izražavanja, način organiziranja sekcija, hospitacija. Pisanje metodičke priprave. 
Cilj: Pripremanje i oslobađanje studenata da uspješno izvode nastavu srpskog jezika I književnosti u osnovnim I srednjim školama.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Nikolić, Milija: Metodika nastave srpskog jezika i književnosti. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1998
2. Ilić, Pavle: Srpski jezik i književnost u nastavnoj teoriji i praksi (Metodika nastave). Novi Sad, 1988
3. Rosandić, Dragutin: Metodika književnog odgoja i obrazovanja. ŠK, Zagreb, 1986
Dopunska:
1. Petrovački, Ljiljana: Sintaksa u nastavi srpskog jezika i književnosti.Novi Sad, 2000
2. Težak, Stjepko: Gramatika u osnovnoj školi. ŠK, Zagreb, 1980     

Naziv predmeta: SRPSKA KNJIŽEVNOST 
Naziv kolegija: Suvremena srpska poezija
ECTS-bodovi: 3
Jezik: srpski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: bez uvjeta
Ispit: izrada seminarskog rada
Sadržaj: U jednosemestralnom kolegiju Suvremena srpska poezija (ljetni semestar; 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno) tumačile bi se  sve relevantne pjesničke pojave od 1945. godine do kraja osamdesetih godina 20. vijeka. Posebna pažnja će se posvetiti procesima na koje su utjecali u međuratnom periodu afirmirani pjesnici (O. Davičo, D. Maksimović, D. Matić, M. Dedinac, M. Ristić i dr.) i time otvorili put put novim pjesničkim glasovima (M. Pavlović, V. Popa, S. Raičković, B. Miljković, J. Hristić itd.), prvoj generaciji poratnih srpskih pjesnika. U seminaru će se interpretirati zbirke pjesama najznačajnijih autora, a studenti su dužni održati jedno usmeno izlaganje o zbirci jednog od autora: M. Pavlović – Stub sećanja i Mleko iskoni, V. Popa – Kora, Nepočin-polje i Sporedno nebo, S. Raičković – Balada o predvečerju i Kamena uspavanka, D. Matić – Buđenje materije, B. Miljković – Uzalud je budim i Vatra i ništa, I.V. Lalić – Melisa, M. Bećković – Vera Pavlodoljska i Tako je govorio Matija, B. Radović – Poetičnosti, Lj. Simović – Poslednja zemlja i Vidik na dve vode, M. Stefanović – Proleće na Terazijama, R. P. Nogo – Zimomora i Zverinjak, R. Livada – Karantin, M. Petrović – Stihije.
Cilj: Upoznavanje studenata s procesima u srpskoj poeziji druge polovine 20. stoljeća s posebnim naglaskom na polemičkom kontekstu prve faze i kasnijem poetičkom sinkretizmu te najznačajnijom literaturom o srpskoj poeziji tog razdoblja.
Ispitna literature:
Obavezna: 
1. P. Palavestra: Posleratna srpska književnost 1945-1970. Beograd, 1972.
2. R. Konstantinović: Biće i jezik. I-VI. Beograd, 1983.
3. Srpska književnost u književnoj kritici. . Knj. 9., Beograd, 1981.
4. A. Petrov: Poezija danas. Beograd, 1980. 
Dopunska: 
1.. M. Pantić: Novi prilozi za savremenu srpsku poeziju. Priština, 1994.
2.. N. Petković: Ogledi o srpskim pesnicima. Beograd, 1999.
3. A. Jovanović: Poezija srpskog neosimbolizma. Beograd, 1994.

10. semestar
Naziv predmeta: METODIKA NASTAVE SRPSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI     
Naziv kolegija: Metodika nastave srpskog jezika i književnosti
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: položeni kolegij  
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Metodički sistemi nastave srpskog jezika i književnosti: problemska, istraživačka i stvaralačka nastava. Opće metode i njihova primjena u nastavi jezika i književnosti. Primjena stručnih (lingvističkih i književnoznanstvenih metoda u nastavi). Nastavni (didaktički) principi. Nastavni plan i program i njihove specifičnosti po stupnjevima (osnovna i srednja škola). Planiranje gradiva. Pripremanje nastavnika za sat i njegova uloga u ostvarivanju ciljeva i zadataka nastave srpskog jezika i književnosti. Tipovi satova nastave jezika i književnosti. Novije književno-znanstvene teorije školske interpretacije književnog teksta.  Metodički pristup lirskom, epskom i dramskom tekstu. Tradicionalna i suvremena 
nastava jezika. Metodički sustavi suvremene nastave jezika. Oblici usmenog i pismenog izražavanja, način organiziranja sekcija, hospitacija. Pisanje metodičke priprave. 
Cilj: Pripremanje i oslobađanje studenata da uspješno izvode nastavu srpskog jezika i književnosti u osnovnim i srednjim školama.
Ispitna literatura:
Obavezna:
1. Nikolić, Milija: Metodika nastave srpskog jezika i književnosti. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1998
2. Ilić, Pavle: Srpski jezik i književnost u nastavnoj teoriji i praksi (Metodika nastave). Novi Sad, 1988
3. Rosandić, Dragutin: Metodika književnog odgoja i obrazovanja. ŠK, Zagreb, 1986
Dopunska:
1. Petrovački, Ljiljana: Sintaksa u nastavi srpskog jezika i književnosti.Novi Sad, 2000
2. Težak, Stjepko: Gramatika u osnovnoj školi. ŠK, Zagreb, 1980     

III. NASTAVNO USMJERENJE 
1.  Južnoslavenski jezici i književnosti (s osobitim obzirom na slovenistiku)
Slovenističko se nastavno usmjerenje ostvaruje kombinacijom slovenističkih kolegija jezično-prevoditeljskog i književno-interkultrunog usmjerenja. Kako je takav studij strukturiran kao i svi ostali dvopredmetni nastavni studiji na Filozofskom fakultetu, navodimo samo predmete struke koji se slušaju u okviru toga studija (opisi se kolegija već nalaze u oba spomenuta usmjerenja). 

7. semestar
1. Naziv predmeta: Suvremena slovenska književnost
Naziv kolegija: F. Prešeren i novija slovenska poezija
2. Naziv predmeta: Suvremeni slovenski jezik 
Naziv kolegija: Morfologija suvremenog slovenskog jezika

8. semestar
1. Naziv predmeta: Suvremena slovenska književnost
Naziv kolegija: Slovenska kratka proza
2. Naziv predmeta: Suvremeni slovenski jezik
Naziv kolegija: Sintaksa suvremenog slovenskog jezika

9. semestar
1. Naziv predmeta: Suvremena slovenska književnost
Naziv kolegija: Tumačenje slovenske poezije – T. Šalamun
2. Naziv predmeta: Suvremeni slovenski jezik
Naziv kolegija: Funkcionalni stilovi suvremenog slovenskog jezika

10. semestar
Metodička grupa predmeta i Magistarski rad.
Izborni kolegiji iz ponude Odsjeka za južnoslavenske jezike i književnosti: 
Interkulturna povijest književnosti (metodologija)
Međuknjiževna tumačenja
Stilistika
Leksikologija

Izborni kolegiji iz ponude Filozofskog fakulteta: 
Kroatistika (regionalna književnost)
Komparativna književnost (kulturalni studiji)
Povijest (poredbena i interkulturna)
Sociolingvistika
Pragmalingvistika
Semantika

STRUKTURA STUDIJA, RITAM STUDIRANJA I OBAVEZE STUDENATA

3.3. Struktura studija, ritam studiranja i obaveze studenata mogu se očitati u tablicama i opisima kolegija, gdje se nalaze i uvjeti upisa u sljedeći semestar te preduvjeti upisa pojedinoga kolegija odnosno predmeta. Ukratko:
I. Preddiplomski studij
Studira se kao jedna od dvije studijske grupe  (ne “dva predmeta” tj. “dvopredmetni studij” zbog izbjegavanja zbrke oko naziva “studijska grupa” i “predmet”). Na preddiplomskome se studiju odabiru dvije B podgrupe (dva južnoslavenska jezika i književnosti) u ukupnome opsegu jedne A grupe. Druga se studijska grupa može odabrati iz ponude studijskih grupa na FFZG-u.
	Istaknuti su kolegiji koji su uvjetni za upis u naredni semester.

Obvezatni kolegiji:

1. semestar:	3 kolegija	Jezične vježbe 1 iz B1
				Jezične vježbe 1 iz B2
				Uvod u južnoslavensko jezikoslovlje	
11 bodova			(+ 2 izborna kolegija)

2. semestar:	3 kolegija	Jezične vježbe 2 iz B1
				Jezične vježbe 2 iz B2
				Uvod u južnoslavenske književnosti  	
11 bodova

3. semestar:	4 kolegija	Jezične vježbe 3 iz B1
				Jezične vježbe 3 iz B2
				Književnost 1 iz B1
				Književnost 1 iz B2				
12 bodova			(+ 1 izborni kolegij)

4. semestar:	4 kolegija	Jezične vježbe 4 iz B1
				Jezične vježbe 4 iz B2 (+ 1 izborni kolegij)
				Književnost 2 iz B1
				Književnost 2 iz B2				
12 bodova

5. semestar:	5-6 kolegija	Jezične vježbe 5 iz B1
				Jezične vježbe 5 iz B2
				Književnost 3 iz B1
				Književnost 3 iz B2	
Osnove poredbenoga slavenskog jezikoslovlja
Južnoslavenska poredbena književnost  
(metod.)
15 bodova
		
6. semestar	5-6 kolegija	Jezične vježbe 6 iz B1
				Jezične vježbe 6 iz B2
				Književnost 4 iz B1
				Književnost 4 iz B2					
Poredbene književnopovijesne analize	Poredbenopovijesne jezične analize		
15 bodova

Izborni kolegiji:

1. semestar	1-2 kolegija	jedan iz ponude Odsjeka:
				Osnove književnosti i kulture ili dodatne jezične                         				vježbe
				te jedan iz ponude Fakulteta: Uvod u lingvistiku
				Staroslavenski jezik, Strani jezik, Hrvatski jezik 
				itd.
4 boda			

2. semestar	1-2 kolegija	jedan iz ponude Odsjeka:
				Osnove književnosti i kulture ili dodatne jezične 
vježbe
Narodna književnost
Staroslavenski jezik, Strani jezik,	Hrvatski jezik za slaviste, itd.
4 boda

3. semestar 1 kolegij	biraju se  dodatne jezične vježbe ili vježbe iz 3. jezika, izborni kolegiji iz književnosti sa studija ili Fakulteta, zatim latinski jezik ili starogrčki jezik, itd.
3 boda

	
4. semestar 1 kolegij	biraju se  dodatne jezične vježbe, gramatika odabranih jezika, izborni kolegiji iz književnosti sa studija (3. književnost) ili Fakulteta, zatim latinski jezik ili starogrčki jezik, itd.
3 boda

5. semestar i 6. semestar  izborni kolegiji nisu obvezatni te se upisuju                                  prema slobodnom izboru studenata

III. Diplomski studij

Poput preddiplomskoga studija, diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti omogućuje odabir dviju sadržajnih podgrupa:
1.	odabiru se dvije B podgrupe (dva južnoslavenska jezika i književnosti) u ukupnome opsegu jedne A studijske grupe kao nastavak kombinacije B1 i B2 s preddiplomskoga studija
2.	odabire se jedan južnoslavenski jezik i književnost u ukupnome opsegu jedne A studijske grupe

Uvjeti upisa:
Diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti mogu upisati:
•	studenti koji su završili Preddiplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti
•	studenti koji su završili četverogodišnji Studij južnoslavenskih jezika i književnosti na FFZG prema dosadašnjem programu
•	studenti koji su na drugim sveučilištima u Hrvatskoj ili inozemstvu stekli stupanj prvostupnika, a studij im je kompatibilan sa Preddiplomskim studijem južnoslavenskih jezika i književnosti na FFZG
•	studenti koji su završili preddiplomski studij bilo koje grupe na FFZG, a posjeduju potrebne jezične kompetencije
Svi predloženici za diplomski studij moraju:
•	priložiti preporuku jednog profesora
•	obaviti razgovor s povjerenstvom Odsjeka

I. Diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti, smjer jezično-prevoditeljski

Studira se kao jedna od dvije studijske grupe uz mogućnost dodatnoga izbora podgrupa (v. Smjerovi gore). Druga se studijska grupa može odabrati iz ponude studijskih grupa na FFZG-u.

Obvezatni kolegiji:
7. semestar:	2 kolegija	Prevođenje s jezika Bx na hrvatski
				Suvremeni jezik Bx				
 (+ jedan izborni kolegij)
								10 bodova

8. semestar:	2 kolegija	Prevođenje s jezika Bx na hrvatski
				Suvremeni jezik Bx			
				(+ jedan izborni kolegij)
								10 bodova

9. semestar:	2 kolegija	Prevođenje s hrvatskoga na jezik Bx
				Suvremeni jezik Bx			
								10 bodova

10. semestar: 1		Magistarski seminar (završava radom ili ispitom)									15 bodova

Izborni kolegiji:
7. semestar	1 kolegij
			Teorija prevođenja
			Stilistika
			Institucionalni aspekti hrvatskog društva
			Književnost
			Idiomatika i stilistika hrvatskoga jezika	
							5 bodova

8. semestar	1 kolegij
			Institucionalni aspekti hrvatskog društva
			Prevoditelj i računalo
			EU i međunarodne organizacije
			Književnost
							5 bodova

9. semestar	1 kolegij	Pragmalingvistika
				Književnost
				(Individualna konzultativna nastava)
							5 bodova

II. Diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti, književno‑interkulturno usmjerenje

	Nastavljaju se studirati dvije književnosti u osnovnoj kombinaciji, s obaveznim kolegijima iz interkulturne povijesti književnosti te izbornima  sa samoga odsjeka ili široke ponude s Fakulteta. Izuzetno je moguća kombinacija usmjerenja s nastavničkim ili s jezično-književnim usmjerenjem.

7. semestar:	3 kolegija   	Interkulturna povijest jžsl. književnosti I 
			(Interkulturna povijest književnosti (metodologija))
		(+ 2 izborna kolegija)
			Književnost B1
		Književnost B2 
10 bodova

8. semestar:	3 kolegija 	Interkulturna povijest jžsl. književnosti II
				(Međuknjiževna tumačenja)
				Književnost B1
				Književnost B2 (+ jedan izborni kolegij)	
10 bodova

9. semestar:	4 kolegija	Književnost B1
				Književnost B2					
				Bosanska književnost
				Crnogorska književnost
12 bodova

10. semestar    Magistarski rad - 15 bodova
Izborni kolegiji:

7. semestar	2 kolegija	Vježbe prevođenja ili Stilistika (B1 ili B2)
				Treća književnost (B3)
				Bosanska književnost (problemi proučavanja)
				Kroatistika (regionalna književnost)
				Komparativna književnost (kulturalni studiji)
				Povijest (poredbena i interkulturna)		
5 bodova

8. semestar	2 kolegija	Vježbe prevođenja ili Stilistika (B1 ili B2)
				Treća književnost (B3)
				Suvremena bosanska književnost
				Kroatistika (suvremena zavičajna književnost)
				Komparativna književnost (kulturalni studiji)
				Povijest (poredbena i interkulturna)		
5 bodova

9. semestar	1 kolegij	Kroatistika, Komparativna književnost, Sociologija
				Antropologija, Filozofija, Povijest			

3 boda

10. semestar	izborni kolegiji nisu obvezatni te se upisuju                                  prema slobodnom izboru studenata

III. Diplomski studij južnoslavenskih jezika i književnosti, nastavničko usmjerenje (s osobitim obzirom na srbistiku)*
	Studenti koji su u dodiplomskom studiju izabrali jednu od podgrupa srpski jezik i književnost nastavljaju studirati srbistiku kao nastavničko usmjerenje, s izbornim kolegijima iz drugih usmjerenja. 
	Uvjetni kolegiji za upis u naredni semester su kolegiji s nastavničkoga usmjerenja. 

7. semestar:	4 kolegija	Sintaksa i semantika srpskoga jezika
			  	Poetika Miloša Crnjanskog
				Povijest srpskoga naroda
				Generička i pedagoška psihologija			
12 bodova

8. semestar:	4 kolegija	Stilistika srpskoga jezika
				Srpska drama
				Narodna književnost
				Pedagogija						
12 bodova

9. semestar:	4 kolegija	Analiza diskursa
				Metodika nastave srpskoga jezika i 
				književnosti	
				Suvremena srpska poezija
				Povijest srpskoga jezika 
									
15 bodova

10. semestar:  2 kolegija	Metodika nastave srpskoga jezika i književnosti
				Pisanje završnog rada 
15 bodova

Izborni kolegiji:

7. semestar	1-2 kolegija	mjesto za jedan do dva kolegija iz ponude Fakuteta	 
Prevođenje/adaptacija sa srpskog na hrvatski književnojezični standard
				
3 boda

8. semestar	1-2	mjesto za jedan do dva kolegija  	iz ponude književno-interkulturnoga usmjerenja  
3 boda
9. semestar 1 kolegij      Srpski film
                  Međuknjiževna tumačenja          		
                   Prevođenje/adaptacija sa srpskog na hrvatski književnojezični standard

i 10. semestar 	izborni kolegiji nisu obvezatni te se upisuju prema slobodnom izboru studenata

* Nastavničko usmjerenje proširivat će se s vremenom s obzirom na interes studenata i potrebe tržišta rada te kadrovsku ekipiranost Odsjeka. 

3.4. Popis predmeta i/ili modula koje studenti mogu izabrati s drugih studija sastavlja se uvijek prije početka ak. godine, kada se objavljuju izvedbeni planovi.

3.5. Predmeti ili moduli koji se mogu izvoditi na stranom jeziku navode se u opisu kolegija. U pravilu nastava se izvodi na hrvatskom jeziku.

3.6. Nemamo posebnih kriterija i uvjeta prijenosa ECTS – bodova.

3.7. Način završetka studija opisan je prema usmjerenjima: za jezično prevoditeljsko usmjerenje obavezan je završni magistarski rad (prijevodni ili teorijski), za književno-interkulturno usmjerenje obavezan je magistarski rad od najmanje 64 kartice teksta, a za nastavničko usmjerenje završni rad i metodički praktikum kako je propisano općim rješenjem za nastavnička usmjerenja na Fakultetu.

4. UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA 

4.1. Mjesta izvođenja studijskog programa: učionice, dvorane i kabineti Filozofskoga fakulteta.

4.2. Prostor i oprema predviđena za izvođenje studija sukladni su prostrornim i materijalnim uvjetima na Filozofskom fakultetu.

4.3. Imena nastavnika i broj suradnika koji će sudjelovati u izvođenju svakog predmeta pri pokretanju studija:

Bugarski jezik književnost – Tatjana Dunkova, viša lektorica
				   1 vanjski suradnik

Makedonski jezik i književnost – 	Dr. Borislav Pavlovski, izv. prof.
Borjana Prošev-Oliver, lektorica
1 vanjski suradnik

Slovenski jezik i književnost   – 	Milojka Jakomin, viša lektorica
					Dr. Zvonko Kovač, red. prof.
					Dr. Anita Peti-Stantić, docentica
					Mateja Tirgušek, ugovorna lektorica

Srpski jezik i književnost – Dr. Dušan Marinković, izv. prof.
				1 vanjska suradnica

Srpska i crnogorska književnost – Željka Babić, asistentica
					 Dr. Dušan Marinković, izv. prof. 

Uvod u južnoslavenske jezike i književnosti  i
Poredbena povijest južnoslavenskih jezika i književnosti –
					Dr. Anita Peti-Stantić, docentica
					Dr. Zvonko Kovač, red. prof.

Interkulturna povijest jžsl. književnosti
Bosanska književnost
					Dr. Zvonko Kovač, red. prof.
					1 vanjski suradnik    

4.4. Podaci o svakom angažiranom nastavniku:

Željka Babić, ml. asistentica (naknadno)

Tatjana Dunkova, ugovorna lektorica za bugarski jezik
 Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Ivana Lučića 3
 Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti
 e-mail: tdunkova@ffzg.hr
 tel. 01/ 6120 116
 Adresa u Zagrebu: ul. «Nova cesta» 119 (kpd Račica)
 tel. 01/309 50 83

 Ime oca: Strašimir Stanoev Dunkov
 Ime majke: Stanka Stefanova Dunkova

 Rodjena 18. sijećnja 1953. u Republici Bugarskoj (grad Zemen).

1971.	 Maturirala na jezičnoj gimnaziji u gradu Varni (Republika           
                  Bugarska).

1971-1975.	Studirala slavensku filologiju (srpsko-hrvatski jezik i srpsku,              
hrvatsku i slovensku književnost) na Fakultetu Slavenskih
filologija Sofijskog univerziteta «Sv. Kliment Ohridski».

1976.           Magistrirala na Katedri za slavensko jezikoslovlje Fakulteta      
                    slavenskih filologija Sofijskog univerziteta «Sv. Kliment 
                          Ohridski».

                         	Kvalifikacija: Stručnjak za srpsko-hrvatski jezik i profesor 
                          bugarskog jezika i književnosti. Pod «B» - ruski jezik i književ-
                          nost

   1976 – 1978.  Radi kao honorarni asistent na Katedri slavenskog jezikoslovlja
                          Fakulteta slavenskih filologija Sofijskog univerziteta 
                          «Sv. Kliment Ohridski».

  1978 – 1983.   Radi kao mlađi znanstveni suradnik na Institutu za bugarski 
                          jezik Bugarske akademije znanosti, na Odsjeku za slavensko 
                          jezikoslovlje.
1984.	Radi kao redovni asistent na Katedri slavenskog jezikoslovlja
Fakulteta slavenskih filologija Sofijskog univerziteta
«Sv. Kliment Ohridski»
 1986 – 1987.    Radi kao stariji asistent na Katedri slavenskog jezikoslov-
                          lja Fakulteta slavenskih filologija Sofijskog univerziteta
                          «Sv. Kliment Ohridski». 
                          Sudjeluje kao lektor bugarskog jezika 
                          na Ljetnoj školi bugarskog jezika, književnosti i kulture za 
                          strane bugariste.

1987 – 1992.     Radi kao ugovorna lektorica bugarskog jezika, književnosti i 
                          kulture na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu.

1992 – 2002.     Radi kao glavni asistent na Katedri slavenskog jezikos-
                          lovlja Fakulteta slavenskih filologija Sofijskog univerzi-
                          teta «Sv. Kliment Ohridski».
                          Kolegiji : Jezične vježbe hrvatskog i srpskog jezika 
                          Vježbe iz povjesti hrvatskog i spskog jezika
                          Vježbe iz teorije i prakse prevodjenja
 2002 – 2004.     Radi kao ugovorna lektorica za bugarski jezik, književnost i
                           kulturu na Odsjeku za slavenske jezike i književnosti Filo-
                           zofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.
                             
                           Kolegiji: Jezične vježbe bugarskog jezika (na svim godinama) 
                                         Gramatika suvremenog bugarskog jezika
                                         Uvod u bugarsku kulturu
                                         Bugarska književnost
                                         Bugarski jezik kao izborni kolegij (jezične vježbe)

 2004.               I dalje radi kao ugovorna lektorica za bugarski jezik, književnost
                         i kulturu na novoosnovanom Odsjeku za južnoslavenske jezi-
                         ke i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
                             
                          Kolegiji: Jezične vježbe bugarskog jezika (na svim godinama)
                                        Gramatika suvremenog bugarskog jezika
                                        Uvod u bugarsku kulturu
                                        Bugarska književnost (do mjeseca prosinca 2004.)
                                        Bugarski jezik kao izborni kolegij (jezične vježbe)

 2004 – 2005.     Sudjeluje kao zamjenica glavne urednice u časopisu
                           «Rodna riječ», dvojezični časopis Savjeta za nacionalne
                           manjine Vlade Republike Hrvatske

STRUČNO USAVRŠAVANJE

1974.	     Gost – student na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu
1979.	Studijski boravak na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu
1986.	Ljetna škola hrvatskog jezika, literature i kulture u Dubrovniku
1994.                   Ljetna škola slovenskog jezika, literature i kulture u Ljubljani
1998.	Ljetna škola hrvatskog jezika, literature i kulture u Puli  

BIBLIOGRAFIJA TATJANE DUNKOVE:

       I  KNJGE I UDŽBENICI:

1.	Марин Младенов, Татjaна Дункова «Бугарска поезиja друге  половине двадесетог века”. Антологиja, Beograd, 1998.
2.	Лили Лашкова, Татяна Дункова, Сърбохърватски език. Практически курс. София, 1997
3.	Марин Младенов, Татяна Дункова, Христоматия по българска литература за първи клас на средните училища, Београд, 1995.
4.	Лили Лашкова, Татяна Дункова, Сърбохърватски текстове, София, 1985

II STUDIJE:

1.	Исторически развой на сърбохърватския език, Увод в изучаването
на южнославянските езици, София, 1986, стр. 216-259
2.	Сърбохърватски език. Фонетика и морфология, Славянските езици.
Граматични очерци. София, 1984, стр. 79-112

III ČLANCI:

1.	Red reči i normiranje, Naučni sastanak slavista «U Vukove dane»,
knj. 24/1, Beograd, 1995, s.81-88
2.	O nekim stilističkim problemima prevođenja / na materijalu srpskog i bugarskog jezika/, Naučni sastanak slavista «U Vukove dane», knj.23/2,
Beograd, 1995, s. 223-234
3.	За някои различия между два близкородствени езика, Общност и 
многообразие на славянските езици, София, 1997, стр. 111-117
4.	Predlog kao vrsta reči i problemi učenja srpskog jezika kod Bugara,
Naučni sastanak slavista «U Vukove dane», knj. 27/2, Beograd, 1998, 
s. 349-356
5.	O nekim funkcionalno motivisanim pojavama u srpskom jeziku.
Aktuelni problemi gramatuke srpskog jezika, Subotica- Beograd, 1999,
s. 205-215
6.	Konkurentna upotreba dativskih konstrukcija u srpskom jeziku, Naučni
sastanak slavista «U Vukove dane», knj. 29/1, Beograd, 2000, s.123-129
7.	Nastava srpskog jezika u Bugarskoj, Naučni sastanak slavista «U Vukove dane», Beograd, 2002
8.	Jezik kao sredstvo (ne)sporazumevanja, Naučni sastanak «U Vukive dane», Beograd, 2001
9.	Unutarjezička sinonimija i međujezička interferencija, Beograd-
Novi Sad – Subotica, 2002

IV RECENZIJE:

1.	Лили Лашкова, Кратка сърбохърватска граматика, сп. “Съпостави-
телно езикознание”, София, 1986
2.	Миле Присойски, Пене Димитров, Българска литература за средни-
те училища, Белград, 1992
3.	Корнелия Илиева, Характеристика на някои подкласове местоимения като средство за спояvане в съвременния български
текст, София, Наука и изкуство, 1988 
4.	Корнелия Илиева, Личните местоимения в балканските езици,
София, Наука и изкуство, 1983

V JEZIČNA LEKTIRA:

1.	Ангел Игов.Сърбохърватско-български речник, Наука и изкуство.
София, 1984
2.	Рангел Тошев, Марин Младенов, “Вълшебното изворче”, Учебник-
христоматия за пети клас на основните училища, Белград, 1991
3.	Димо Ст.Илчев, Марин Младенов, “Огнен слънчо”, Читанка за трети клас на основните училища, Белград, 1992
4.	Миле Присойски, Пене Димитров. Учебник по българска литература за средните училища, Белград, 1992
5.	Мариана Алексич, Читанка за първи клас на основните училища, Белград, 1992
6.	Momčilo Jokić, Konjanici večnosti / Антология на българската поезия/, Beograd, 1990
7.	Любен Каравелов и Светозар Маркович, Белград, 1992 (jezična lektira objavljenuh materijala bugarskih sudionika)
8.	Jezična lektira objavljenih materijala bugarskih sudionika u zbornicima
naučnih sastanaka slavista «U Vukove dane», Beograd, 1990-1992

VI PRIJEVODI:
       
          1. Българската поезия през втората половина на XX век / Bugarska 
              poezija druge polovine XX. veka. Antologija, Beograd, 1998
    2. Mate Šimundić, Българският славист Беню Цонев – ученик на кла-
       сическата гимназия в Загреб, сп. “Палеобулгарика”, София, 1982     
    3.Dimitrije Bogdanović, Книжовна школа и книжовен център, сп.
“Палеобулгарика”,София, 1983
4. Ksenija Režić, Имперфективен аорист в хърватски глаголочески  
               лекционар, сп. “Палеобулгарика”, София, 1984
5.	Dragan Perović, Черна Гора като мотив в поезията на Иван Вазов,
Сборник, посветен на международен симпозиум за Иван Вазов,
София, 19986
6.	Людмила Стоянова, Приказно - митологичните корени на научна-
та фантастика, Časopis Odsjeka za proučavanje istorije i kulture SANU
7.	Петър Динеков, Вук Караджич и българската култура, Naučni sasta-
nak slavista «U Vukove dane», Beograd, 1987
8.	Zija Dizarević, Майка, Учебник- христоматия за VIII клас на основните училища, Београд, 1989
9.	Prijevodi pjesama i beletrističkih tekstova u udžbeniku «Огнен слънчо», читанка за трети клас на основните училища, Београд, 1992
10.	 Nikola Cekić, Umetnost i sloboda u urbarhitekturi, сп. “Архитектура”, София, 1997
11.	 Ал. Грозев, развитие и перспективи на българската кинематография, Novi Sad, 1988
12.	 Последното лято на един льохман, Българско игрален филм, TV
Novi Sad, 1988
13.	Savremena bugarska poezija, Radio Beograd, 1991 ( prijevod pjesama
bugarskih pjesnika druke polovine XX. stoljeća)
         14. Zamjenica urednice časopisa «Rodna riječ»
  15.Georgi Gospodinov, Prirodni roman, Prijevod sa bugarskog, Naklada 
MD, Zagreb, 2005, u tisku
         16. Poredbena frazeologija slavenskih jezika (koautor za bugarski
               jezik), Zagreb, 2005, u tisk
  17. Stručna recenzija transkripcijsko-transliteracijskih pravila za bugarski 
     jezik u Hrvatskom pravopisu Matice Hrvatske, 2005, u pripremi

Milojka Jakomin,  viša lektorica za slovenski jezik

	Rođena 16. listopada 1949. u Ljubljani gdje je završila osnovnu školu.

1968.	Maturirala na gimnaziji u Zagrebu.

	1973.	Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu završila studij jugoslavenskih jezika i 	književnosti i komparativne književnosti.

1974.	Zapošljava se na Filozofskom fakultetu u Zagrebu u nastavnom zvanju lektora za slovenski jezik pri Odsjeku za jugoslavenske jezike i književnosti.

1979.	Izabrana u nastavno zvanje višeg lektora te ponovo 1985. i 1990.

1995.	Četvrti izbor u nastavno zvanje višeg lektora na Odsjeku za slavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu gdje predaje slovenski jezik na I. i III. godini  (jednopredmetni i dvopredmetni studij) te studentima kroatistike i ostalih studijskih grupa kao dvosemestralni lektorat u vidu obvezne izborne nastave. U posebnom kolegiju (Gramatika slovenskog književnog jezika) posreduje i znanja iz teorije i gramatike.	

1999.	Sudjeluje na Prvom slovensko-hrvatskom slavističkom skupu u Novigradu s prilogom o organizaciji nastave slovenskog jezika na FF u Zagrebu (Prvi hrvatsko-slovenski slavistički skup, Zbornik radova). 
	Za svoje stručno usavršavanje koristila je stipendiju za stručno usavršavanje CEEPUS (u prosincu 1999.) u okviru koje je sudjelovala na skupu lektora koji slovenski jezik predaju na stranim sveučilištima.

2002.	Peti izbor u nastavno zvanje višeg lektora na Odsjeku za slavenske jezike i književnosti. Uz vođenje jezičnih vježbi iz slovenskog jezika na sve četiri godine studija južnoslavenskih jezika i književnosti te lektorata kao izborni kolegij uvodi i kolegij prevođenja za studente slovenistike.   
      	
2004.	Na novoosnovanom Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti kao viši lektor i dalje vodi jezične vježbe iz slovenskog jezika za studente južnoslavenskih jezika i književnosti I.i II. godine, lektorat slovenskog jezika kao izborni kolegij te kolegij iz prevođenja. 
. 	
	Više od 30 godina bavi se prevođenjem književnih, znanstvenih i stručnih tekstova na slovenski i sa slovenskoga na hrvatski jezik.

BIBLIOGRAFIJA:
Izrada rječnika

1.	Capitol’s concise dictionary: from an to: English, Swedish, Dutch, German, French, Spanich,      Slovene (Slovar osmih jezikov), Zagreb: Spektar, 1984, urednik Željko Bujas (COBISS-ID: 19955457) – monografska publikacija (1189 str.)

Prijevodi s hrvatskog na slovenski jezik

1.   Ivan Cesar, Nesporazumi se prenašajo drugam, Delo, 13. lipnja 1985.

2.	Ante Stamać, “Srednja Evropa” v zrcalu tropologije, Delo, 21. rujna 1989, str. 4-5  

3.	Znameniti evropski pisni spomeniki /Razstava faksimilov v objavah Akademische Druck –  und Verlagsanstalt Graz/, Ljubljana: Narodna in univerzitetna knjižnica, 1991. (COBISS-ID: 28481024) – monografska publikacija (22 str.)

Prijevodi sa slovenskog na hrvatski jezik 

1.	Ivan Urbančič, Lenjinova filozofija ili o imperijalizmu, Osijek, 1980: Izdavački centar “Revija” Radničkog sveučilišta “Božidar Maslarić” (zbirka Mala teorijska biblioteka 7) –    monografska publikacija (101 str.) 

2.	Vlado Schmidt, Socijalistička pedagogija između etatizma i samoupravljanja, Osijek, 1985, Pedagoški fakultet, Biblioteka: Suvremeni jugoslavenski pedagozi – monografska publikacija (422 str.)

3.	Franc Šetinc, Uspon i silazak, Zagreb: Globus, 1990, monografska publikacija (od 134. do  264. str.)

II. od posljednjeg reizbora 1995. godine

Izrada rječnika

4.	Martin Ojsteršek, Veliki enigmatski rječnik (Opis pojmova A-Ž), Zagreb: Mozaik knjiga, 2001. (kao suradnik u izradi rječnika od D do F) 

5.	Martin Ojsteršek, Veliki enigmatski rječnik (Pojmovi A-Ž), Zagreb: Mozaik knjiga, 2001.
      (suradnik u izradi rječnika od D do F)

Prijevodi s hrvatskog na slovenski jezik 

1.	Radio Trst A u emisiji “Mi in glasba” od 1985. do 2005. godine u sklopu međunarodne kulturne suradnje s Hrvatskim objavljuje prilog “Glasbena kronika s Hrvaškega”. 
2.	Vera Grimmer: Heinz Tesar, Risanje s svetlobo, ORIS: revija za arhitekturo in kulturo, III-11-2001, str. 44-55.

3.	Nikola Polak: Thom Mayne, Prepogniti – razgrniti, zaviti – razviti, ORIS, revija za arhitekturo in kulturo, III-11-2001, str. 90-101. 

4.	Dina Ožić Bašić: Ana Šverko, Interpretacija nevidnega, ORIS, revija za arhitekturo in kulturo, III-11-2001, str. 130-137. 

5.	Borivoj Popovčak: Oleg Hržić, Heavy metal, ORIS, revija za arhitekturo in kulturo, III-11-2001, str.138-143. 

6.	Marina Viculin: Mio Vesović, Fotografski dotiki, ORIS, revija za arhitektro in kulturo, III-11-2001, str. 176-183. 

7.	Zoran Ferić, Strašen zrak, ORIS, revija za arhitekturo in kulturo, III-11-2001, str. 184-191. 

Prijevodi sa slovenskog na hrvatski jezik

1.	Hrvatski trienale grafike 1, Kabinet grafike HAZU, Zagreb,1997.  

2.	Međunarodni čipkarski festival (u povodu Znanstveno stručnoga skupa “Hrvatske čipke”),  Lepoglava, 1997.

3.	Andrej Kirn, Nekoliko temeljnih dilema ekološke etike, Zagreb, 1998: Socijalna ekologija: časopis za ekološku misao i sociologijska istraživanja okoline - 7 ( str. 257-270)

4.	Miran Hladnik, Ravnoteža s jezikoslovjem, Zagreb: Vijenac VII/140 (15.06.1999)

5.	Inja Smerdel, Slovenski etnološki muzej na putu ka stalnom postavu, Zagreb: Etnološka 
      istraživanja 7, 2001 (str.7-24)

6.	Uroš Lobnik: Bogdan Reichenberg, Iz suburbanog u urbano, ORIS: časopis za arhitekturu i kulturu, III-10-2001, str. 83-88.
 
7.	Uroš Zupan, Fastfood prozor u svijet, ORIS: časopis za arhitekturu i kulturu, III-10-2001, str. 198-208.

8.	Urša Komac/Matej Mljač, Razgovor s Alešom Vodopivecom, ORIS: časopis za arhitekturu i kulturu, III-11-2001, str. 4-32.

9.	Uroš Lobnik: Janko J. Zadravec, Kuća u zoni sumraka, ORIS: časopis za arhitekturu i kulturu,  III-11-2001, str. 68-77.   

10.	 Miha Dešman: Marjan Zupanc, Jasnost, ORIS: časopis za arhitekturu i kulturu,  III-11-2001, str. 122-129. 

11.	 Urša Komac: Carlos Ferrater & Jose Luis Canosa, Isabel Figueras, Vrt sredozemnog svijeta, ORIS, časopis za arhitekturu i kulturu, III-12-2001, str. 52-63.

12.	 Aleš Vodopivec: Aleksandra Dolenec & Gregor Gojevič, Ljepota jednostavnosti, ORIS,  časopis za arhitekturu i kulturu, III-12-2001, str. 103-107.  

13.	 Nataša Koselj: Edo Mihevc, Školska stonoga, ORIS, III-12-2001, str 124-135.

14.	 Mateja Medvedič: Tadej Pogačar, P.A.R.A.S.I.T.E. Muzej suvremene umjetnosti & Code   Red, ORIS, časopis za arhitekturu i kulturu, III-12-2001, str.152-157. 

15.	 Alojz Ihan, Jastuk, ORIS, časopis za arhitekturu i kulturu, III-12-2001, str. 194-199.

Dr. sc. Zvonko Kovač, red. prof.  

Naziv ustanove u kojoj je zaposlen: Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Adresa i e-mail adresa: Antona Dolenca 8 - 10000 Zagreb; zkovac@ffzg.hr

Životopis (tabelarno)     

Datum i mjesto rođenja:  01. 06. 1951. Donja Dubrava, Međimurska županija, Republika Hrvatska; Roditelji: Pavao i Dora (r. Varga) 

Mjesta i vrste škola, odnosno fakulteta:
1958.-1966. Osnovna škola Donja Dubrava 
1966.-1970. Gimnazija "Josip Slavenski" Čakovec (Maturalni rad - Drame Miroslava Krleže). 
1970.-1975. Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu (Grupe: Jugoslavistika i Filozofija) 
1975.-1977.  Postdiplomski studij  Filozofskoga fakulteta u Zagrebu i magistarski rad Srpski i hrvatski međuratni književni esej (Rastko Petrović i Tin Ujević, 1980. ) Završni ispit i obrana radnje 1981. 
Doktorski rad i obrana doktorata iz područja filologije Poetika Miloša Crnjanskog - Strukturalno-semantički aspekti, 1987. 

Radna mjesta i vrsta djelatnosti:  
1975./76. Učitelj, Stadtschulrat für Wien, Beč, Republika Austrija    
1977.-1980. Asistent, Odsjek za jugoslavenske jezike i  književnosti Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu 
1980.-1982. Lektor, Seminar für Slavische Philologie der Georg-August-Universität Göttingen, Göttingen, SR Njemačka 
1982.-1988. Znanstveni asistent, Odsjek za jugoslavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu  
1988.-1991. Docent, Odsjek za jugoslavenske jezike i književnosti Filozofskog fakultet Sveučilišta u Zagrebu 
1990./91. Stipendija Zaklade Alexander von Humboldt - Bonn -  Göttingen  
1991.-1995. Lektor, Seminar za slavensku filologiju Georg-August-
-Sveučilišta u Göttingenu  -  Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Hrvatske (1991.-1993.) te  Ministarstvo znanosti i tehnologije Republike Hrvatske (1993.-1995.) 
1994. Viši znanstveni suradnik, Odsjek za slavenske jezike i književnosti, a od
1996. Izvanredni profesor, Odsjek za slavenske jezike i književnosti Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
2000./01.-2001./02. Pročelnik Odsjeka za slavenske jezike i književnosti
2001. Redovni profesor, Odsjek za slavenske jezike i književnosti, a od 2004., nakon razdiobe odsjeka, redovni profesor Odsjeka za južnoslavenske jezike i književnosti Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
Datum zadnjeg izbora: 12. prosinca 2001. (redovni profesor)

Bibliografija objavljenih radova  i sudjelovanja na znanstvenim skupovima (2000.-2005.):

I. Knjige:
1. Poredbena i/ili interkulturna povijest književnosti, Biblioteka Književna smotra, Zagreb, 2001. (355 str.)
2.  Raznoliko pjesništvo, Književno-kritičke zabilješke (1975-1978),  Mala knjižnica DKH, Zagreb, 2003. (193 str.) 
3. Međuknjiževna tumačenja, Biblioteka Književna smotra, Zagreb, 2005.  (206 str.)

Objavljeni radovi koji su tiskani u knjizi Međuknjiževna tumačenja:
	1. Lasićeva epistolarna književna historiografija, Prilog na znanstvenom projektu Znakovi povijesti u Hrvatskoj, Zagreb, Kolo, VII/4, 1998., str. 5-30. 
2. Interkulturna povijest bosanske književnosti, Dani Midhata Begića, Proučavanje bosanskohercegovačke književnosti : identiteti - konteksti – paradigme, Tuzla, Razlika/Differance, 2001./2002., 1/2,  str. 19-30.  
3. Stilska funkcija dijalekta/drugog jezika, Važno je imati stila, Zbornik radova (ur. Krešimir Bagić),  Disput, Zagreb, 2002., str. 143-153.…
4. Pogačnikova regionalna komparatistika, Literarni izzivi, Zbornik radova (gl. ur. Miran Štuhec), SANU/ Pedagoška fakulteta Maribor, Maribor, 2003., 130-147.
5.  Slovenska i hrvatska književnost kao susjedne književnosti (i njihovo proučavanje), Drugi hrvatsko-slovenski slavistički skup, Zbornik radova (ur. Vesna Požgaj Hadži), Ljubljana, Oddelek za slavistiko Filozofske fakultete v Ljubljani, 2003., str. 183-192.
6. Pripovjedno pjesništvo Stanka Vraza, Obdobja 19, Romantična pesnitev (ob 200. obljetnici rojstva Franceta Prešerna), Zbornik radova (ur. Marko Juvan), Ljubljana, Obdobja 19, 2002., str. 463-476. 
7. a) Romani Zofke Kveder, Slovenski roman,  Mednarodni simpozij Obdobja - Metode in zvrsti, Zbornik radova (ur. Miran Hladnik i Gregor Kocijan), Center za slovenščino kot drugi/tuji jezik pri Oddelku za slovenistiko Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani, Ljubljana, 2003., str. 119-127.
    b) «Svoje-strano» u dvopripadna autora (Poljska u romanu Hanka), «Swoje i cudze» przestrzenie w literaturach i kulturach slowiańskich, Zbornik radova (u pripremi) s istoimenog simpozija u Poznanju, 4.-6. 10. 2004. (ur. Boguslaw Zieliński).
8. Secesija u hrvatskom kajkavskom pjesništvu, Secesija u Hrvatskoj, Zbornik radova (ur. J. Martinčić i D. Hackenberger), HAZU, Zavod za znanstveni i umjetnički rad,  Osijek, 1999., str. 349-359.
9. Tumačenje ekspresionističkoga pjesničkog teksta, Ekspresionizam u hrvatskoj književnosti i umjetnosti, Zbornik radova (gl. ur. Cvjetko Milanja), Altagama, Zagreb, 2002., str. 156-171.  
10. Pjesništvo slovenskih isusovaca, Religijske teme u književnosti, Zbornik radova (ur. Ivan Šestak), FTI, Zagreb, 2001., str. 250-262.

II. Znanstveni radovi objavljeni u zbornicima (2000.-2005.): 

	1. Slavenske međuknjiževne zajednice – južnoslavenski literarni konteksti, Književna smotra, XXXII/2000/117(3), str. 31-41. 
	2. Europske susjedne književnosti i njihova povijest, Znanost za 21. stoljeće, Znanstvena čitanka Kluba hrvatskih humboldtovaca, Zagreb, 2001, str. 35-49 .
3. Stilska funkcija slovenskoga i hrvatskokajkavskoga jezika u hrvatskoj književnosti, Slovenski knjižni jezik, Aktualna vprašanja in zgodovinske izkušnje, Zbornik radova (ur. Ada Vidovič Muha), Mednarodni simpozij Obdobja - Metode in zvrsti, Center za slovenščino kot drugi/tuji jezik pri Oddelku za slovenistiko Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani, Ljubljana, 5.-7. prosinca 2001., str. 371-380.
4.  Jugoistočna međuknjiževna zajednica, Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova, Zbornik radova s međunarodnog znanstvenog skupa održanog u Zagrebu i Đakovu, 23. i 24. lipnja 2001. (ur. Borislav Pavlovski), Zajednica Makedonaca u Republici Hrvatskoj, Zagreb, 2003., str. 183-199.
5. Konteksti studija (bosanske) književnosti, Razlika/Diffe`rance, Časopis za kritiku i umjetnost teorije, 5/jesen-zima 2003., Tuzla, str. 25-38.
6. Poezija Vladana Desnice - Pokušaji intertekstualne analize, Zbornik radova o Vladanu Desnici (ur. Dušan Rapo),  Prosvjeta, Zagreb, 2004., str. 77-85.

III. Prevodi znanstvenih radova (2000.-2005.):
 
1. Secesija v hrvaški kajkavski poeziji, Slavistična revija, 48/1, 2000., 27-39. (Prevela na slovenski: Namirta Jurač).  
2. Filologia slowiańska czy filologie slowiańskie?, Slawisyka u progu nowego wieku (Ur. B. Zieliński), Poznań, 2001., str.37-45. (Prevela na poljski: Mgdalena Jankowska).
 	3. Slowiańskie wspólnoty międzylitarackie – poludniowoslowiańskie konteksty interliterackie, Narodowy i ponadnarodowy model kultury (Ur. B. Zieliński), Poznań, 2002., str. 165-182. (Prevela na poljski: Krystyna Pieniążek-Marković).
4. Jugoistočna slavenska međuknjiževna zajednica, Literatúry ako súčast medziliterárnych spoločenstiev, (ur. P. Koprda), str. 19-28. Opširniji sažetak na slovačkom: Medziliterarne spoločenstvo juhovychodnych Slovanov, str. 28-31, Nitra, 2003., Prevod na slovački: Jan Jankovič).
5. O monografiji Marje Boršnik «Fran Celestin», Zbornik Slavističnega društva Slovenije 14, (ur. Marko Jesenšek (Slovenski slavistični kongres, Bled 2003.), Slavistično društvo Slovenije, Ljubljana, 2003., str. 276-282. Prevod na slovenski: Eva Premk.
6. Zur interkulturellen Literaturgeschichte (am Beispiel der südslavischen Literaturen bzw. der «kleinen Slavistik», Festschrift für P. Rehder zum 65. Geburtstag, Die Welt der Slaven, Sammelbände, Band 21, (ur.  Miloš Okuka-Ulrich Schweier), Verlag Otto Sagner, München, 2004. , str. 427-438. Prevod na njemački: Rudolf Mauch.
 
IV. Znanstveni skupovi (2000.-2005.)

1. Međunarodni simpozij Obdobja - Metode in zvrsti, Romantična pesnitev (ob 200. obljetnici rojstva Franceta Prešerna), Ljubljana, 4.-6. prosinca 2000.  (Referat: Pripovjedno pjesništvo Stanka Vraza).
2. Međunarodni znanstveni skup Koncepcie svetovej literatury v epoche globalizacie, 6.–8. studenoga 2000. Bratislava (Referat: Teorija međuknjiževnoga procesa – metodologija interkulturne povijesti književnosti).
3. Međunarodno znanstveni simpozij Religijske teme u književnosti, Zagreb, 9. prosinca 2000. (Referat: Pjesništvo slovenskih isusovaca).
4. Drugi hrvatski slavistički kongres, Osijek,  14.- 18. rujna 2001. (Referat: Interkulturna povijest književnosti, interkulturna interpretacija).
5. Interdisciplinarni znanstveni skup Znanost za 21. stoljeće, Zagreb, 15.-16.ožujka 2001. (Referat: Europske susjedne književnosti i njihova povijest). 
6. Drugi hrvatsko-slovenski slavistički skup, Šmarješke Toplice, 5.-6. travnja 2001. (Referat: Slovenska i hrvatska književnost kao susjedne književnosti - i njihovo proučavanje).
7. Znanstveno-stručni kolokvij Ekološke javnosti Književnost i ekologija – Ekologija i književnost, Zagreb, 24. travnja 2001. (Referat: Ekološka književna kritika).
8. Dani Midhata Begića, Proučavanje bosanskohercegovačke književnosti : identiteti - konteksti - paradigme, Tuzla, 2.-3- lipnja 2001. (Referat: Interkulturna povijest bosanske književnosti).
9.  Drugi hrvatsko-slovenski slavistički skup, Oddelek za slavistiko Filozofske fakultete v Ljubljani, Odsjek za slavenske jezike i književnosti i Odsjek za kroatistiku Filozofskoga fakulteta, Šmarješke Toplice, 5. i 6. travnja 2001. (Referat: Slovenska i hrvatska književnost kao susjedne književnosti /i njihovo proučavanje/).
10.  Međunarodni znanstveni skup - Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova, Zajednica Makedonaca u Republici Hrvatskoj, Zagreb, 23. i 24. lipnja 2001. (Referat: Jugoistočna slavenska međuknjiževna zajednica).
11. Znanstveni skup s međunarodnim sudjelovanjem - Ekspresionizam u hrvatskoj književnosti i umjetnosti, Zagreb, 30. studenoga-1. prosinca 2001. (Referat: Tumačenje ekspresionističkoga pjesničkog teksta).
12. Međunarodni simpozij Obdobja - Metode in zvrsti, Slovenski knjižni jezik, Aktualna vprašanja in zgodovinske izkušnje, Ljubljana, 5.-7. prosinca 2001. (Referat: Stilska funkcija slovenskoga i hrvatskokajkavskoga jezika u hrvatskoj književnosti).
13. Važno je imati stila, Odsjek za kroatistiku Filozofskoga fakulteta, 28. svibnja 2002. (Referat: Stilska funkcija dijalekta/drugoga jezika).
14. Dani Midhata Begića – Dani bosanskohercegovačke kritike)  Tuzla-Ćelić, 27. i 28. lipnja 2002. (Referat: Konteksti studija /bosanske/ književnosti).
15. Znanstveni skup s međunarodnim sudjelovanjem - Postmodernizam, iskustva jezika u hrvatskoj književnosti i umjetnosti, Zagreb, 29. i 30. studenoga 2002. (Referat: Postmodernizam i hrvatska književnost na kajkavskom)
16. Međunarodni simpozij Obdobja - Metode in zvrsti, Slovenski roman, Ljubljana, 5.-7. prosinac 2002. Član organizacijskog odbora skupa. (Referat: Romani Zofke Kveder).	
17. Međunarodni simpozij o Mariji Boršnik - Slovenski slavistički kongres, Slavističko društvo Slovenije, Bled, 2-4. listopada 2003. (Referat: O monografiji Marje Boršnik Fran Celestin).
18. Ekohistorija Podravskog višegraničja, Koprivnica, 13-15. studeni 2003. (Motivi rijeka u usmjenom i suvremenom pjesništvu).
19. Sedmi nacionalni slavistični četenija, Sofija, 22.-24. travnja 2004. (Kriza slavistike – Slavistički studiji između nacionalizma i globalizacije). 
20. Dani Midhata Begića (Dani bosanskohercegovake književne kritike i zannosti o književnosti), Tuzla, 2. i 3. srpnja 2004. (Identitet-diverzitet i paradigma povijesti književnosti). 
21. Međunarodni simpozij – «Swoje i cudze» przestrzenie w literaturach i kulturach slowiańskich, Poznanj, 4.-6. listopada 2004. (Referat: «Svoje-strano» u dvopripadna autora - Poljska u romanu Hanka).
22. Znanstveni skup s međunarodnim sudjelovanjem Hrvatski modernizam 20. stoljeća – Hrvatska književnost 20. stoljeća, različite ideje i funkcije književnosti; Znanstveno djelo Milivoja Solara, Zagreb, 26. -27. studenoga 2004. (Referat: Solarovi prilozi povijesti književnosti).
23. Međunarodni znanstveni kolokvij  Studenti i nastavnici u reformi studija, Zagreb, 21. prosinca 2004. (Izlaganje i organizacija kolokvija u okviru Hrvatsko-slovenskoga projekta).
24. Međunarodni simpozij Obdobja - Metode in zvrsti, Slovenska kratka pripovedna proza, Ljubljana, 9. do 11. prosinca 2004. Član organizacijskog odbora skupa. (Referat: Vrsta in obdobja – Slovenska ljubezenska kratka pripoved skozi obdobja novejše književnosti). 
25. Međunarodni znanstveni skup Književnost i kultura povijesti u državnom socijalizmu (Jugoslavija i Bugarska), Wittenberg, 9. do 12. siječnja 2005. (Rreferat: Slika stranaca/Drugog u novopovijesnom romanu).

                     

Dr. Dušan Marinković, izv. prof.

Naziv ustanove u kojoj je zaposlen: Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Adresa i e-mail adresa: Samoborska cesta 63, 10000 Zagreb; dmarinko&fzg.hr

Životopis (tabelarno)

Datum i mjesto rođenja: 14.08.1949. Novo Mesto, Republika Slovenija
Roditelji: Miloš i Dušanka (r. Vlaisavljević)

Mjesta i vrsta škola, odnosno fakulteta:

1956-1957. Osnovna škola u Kopru
1957-1962. Osnovna škola u Umagu
1962-1964. Osnovna škola u Delnicama
1964-1967. Gimnazija u Delnicama
1967-1968. Gimnazija (IX) u Zagrebu
1968-1973. Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu (Grupe: Jugoslavenski jezici i književnosti i Filozofija)
1974-1975. Postdiplomski studij (smjer književnost) na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu (magistarski rad: Rano djelo Ive Andrića) – završni ispit i obrana rada 1980.
Doktorki rad i obrana doktorata iz područja filologije Poetika Stankovićeve proze 1990.
1997. jednomjesečna stipendija Ceppus u Grazu (Austrija).
1999. jednomjesečna stipendija Ceppus u Grazu i Beču (Austrija)
U zimskom semestru 1998/99. gostujući nastavnik u Institutu za slavistiku Univerziteta u Grazu (Austrija).
U zimskom semestru ak. god. 2001/02., ak. god.   2002./03. i 2003./04. gostujući nastavnik na Institutu za slavistiku Univerziteta u Bernu i Baselu

Radna mjesta i vrsta djelatnosti:
1974-1975. lektor na Institutu za slavistiku na Univerzitetu u Grazu (Austrija)
1975-1980. asistent na Katedri za srpsku i crnogorsku književnost u Odsjeku za jugoslavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
1980-1990. znanstveni asistent na Katedri za srpsku i crnogorsku književnost u Odsjeku za jugoslavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
1988-1990. lektor i gost docent na Institutu za slavistiku Univerziteta u Kolnu (Njemačka)
1990-2000. docent na Katedri za srpsku i crnogorsku književnost u Odsjeku za slavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
1995-2005. predstojnik Katedre za srpsku i crnogorsku književnost
2000-2005. izvanredni profesor na Katedri za srpsku i crnogorsku književnost u Odsjeku za slavenske jezike i književnosti (od 2004. Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti) Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
2004. pročelnik Odsjeka za južnoslavenske jezike i književnosti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu

Bibliografija objavljenih radova (2000-2005):
I. Knjige:
1. Iz tijesna vremena. SKD «Prosvjeta», Zagreb, 2000
2. Veljko Milićević – sudbina razapeta između publicistike i literature. (u: Pripovijetke Veljka Milićevića). SKD «Prosvjeta», Zagreb, 2005, str. 5-18, (u tisku)

II. Znanstveni radovi objavljeni u zbornicima:
1. Zeljkovićeva potraga za ljepotom pjesme. (u: Zeljković: Traženje ljepote. Eseji; predgovor). SKD Prosvjeta, Zagreb, 2002, str. 7-11
2. Prešućivani i napadani Stanko Korać. (u: Ljetopis SKD «Prosvjeta»). Zagreb, 2002
3. Pranjićevo čitanje Andrića. (u: Važno je imati stila; ur. K. Bagić). Disput, Zagreb, 2002, str. 51-60 
4. Kekanovićev prostor priče. (u: Ljetopis SKD «Prosvjeta»). Zagreb, 2003
5. Zimsko ljetovanje u književnoj kritici. (u: Zbornik radova o Vladanu Desnici; ur. Dušan Rapo). SKD «Prosjeta», Zagreb, 2004 
6. Romaneskna priča kao historijska priča. (u: Zentrum und Peripherie in den slavischen und baltischen Sprachen und Literaturen. Festschrift zum 70. Geburtstag von Jan Peter Locher). Peter Lang. Bern/Berlin/Bruxelles/Franfurkt a.M./New York/Oxford/Wien, 2004
7. Književni rad Srba u Hrvatskoj i njegovo tumačenje. (u: Ljetopis SKD «Prosvjeta»; ur. Čedomir Višnjić). Zagreb, 2004, str. 281-290.
8. Andrićeva lirska potraga. (u: Ivo Andrić: Lirika/Ex ponto/Nemiri; ur. V. Visković). Konzor, Zagreb, 2004
9. Srpske književne teme mladog Vatroslava Jagića. (u: Retoriki na pametta: jubileen sbornik v čest na 60-godishnija na profesor Ivan Pavlov. Universitetsko izdatelstvo «Sv. Kliment Ohridski»). Sofija, 2005, (u tisku)

III. Natuknice u leksikonima:
1. Leksikon stranih pisaca. Školska knjiga, Zagreb, 2001
Natuknice o sljedećim srpskim, crnogorskim i bosanskim autorima:
1. Miodrag Bulatović, str. 165
2. Miloš Crnjanski, str 236
3. Dobrica Ćosić, str. 251-252
4. Oskar Davičo, str. 260
5. Jovan Dučić, str. 291
6. Vojislav Ilić, str. 491
7. Jovan Jovanović Zmaj, str. 526
8. Dimitrije Kantakuzin, str. 538
9. Danilo Kiš, str. 561
10. Petar Kočić, str. 568-569
11. Laza Kostić, str. 577
12. Mirko Kovač, str. 579
13. Dušan Kovačević, str. 579-580
14. Laza Lazarević, str. 611
15. Simo Matavulj, str. 692-693
16. Dragoslav Mihailović, str. 712-713
17. Branko Miljković, str. 721
18.Momčilo Nastasijević, str. 758
19. Branislav Nušić, str. 775
20. Dositej Obradović, str. 779
21. Milorad Pavić, str. 813
22. Borislav Pekić, str. 818-819
23. Vladislav Petković Dis, str. 825
24. Petar II Petrović Njegoš, str. 829-830
25. Vasko Popa, str. 846
26. Jovan Sterija Popović, str. 847-848
27. Branko Radičević, str. 878
28. Borisav Stanković, str. 1008-1009
29. Aleksa Šantić, str. 1034-1035
30. Aleksandar Tišma, str. 1063

2. Leksikon svjetske književnosti. Djela. Školska knjiga, Zagreb, 2004
Natuknice o sljedećim djelima:
1. Na Drini ćuprija Ive Andrića, str. 383-384
2. Travnička hronika Ive Andrića, str. 665-666
3. Gorski vijenac Petra II Petrovića Njegoša, str. 184-185
4. Kako upokojiti vampira Borislava Pekića, str, 264
5. Deobe Dobrice Ćosića, str. 102
6. Derviš i smrt Meše Selimovića, str. 102-103
7. Grobnica za Borisa Davidoviča Danila Kiša, str. 200-201
8. Hazarski rečnik Milorada Pavića, str. 208-209
9. Lelejska gora Mihaila Lalića, str. 313
10. Nečista krv Borisava Stankovića, str. 391-392
11. Seobe Miloša Crnjanskog, str. 590-591

3. Hrvatski biografski leksikon. Knj. 5. GN-H. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb, 2002
1. Grčević, Franjo, str. 139-140

IV. Znanstveni skupovi, konferencije (2000-2005)
1. Znanstveno-stručni kolokvij Ekološke javnosti Književnost i ekologija –Ekologija i književnost. Zagreb, 24. travnja 2001. (referat: Ekološka svijest u romanima Borislava Pekića)
2. Važno je imati stila, Odsjek za kroatistiku Filozofskog fakulteta, Zagreb, 28. svibnja 2002. (referat: Pranjićevo čitanje Andrića)
3. Književno-naučni skup Književno delo Boška Petrovića. 20-21. jun 2002, Novi Sad; (referat: Romani Boška Petrovića)
4. Aksiološki aspekt tradicije u srpskoj književnoj periodici – Srpski književni glasnik. Beograd, maj 2002 (referat: Proučavanje književnog rada Srba u Hrvatskoj)
5. Međunarodni simpozij Obdobja – Metode in zvrsti, Slovenski roman, Ljubljana, 5-7.12.2002, (referat: Konkurentnost priče i historije)
6. 33. međunarodni naučni sastanak slavista u Vukove dane. MSC, 14-17.09.2003, Beograd, (referat: U odgađanju «Romana o Londonu» ili potraga za opravdanim/osmišljenim životom)
7. Međunarodni simpozij – Književnosti manjina/Manjinske književnosti. Institut za književnost, maj 2003, Beograd; (referat: Književni rad Srba iz Hrvatske kao manjinska književnost/književnost manjine) 
8. 34. međunarodni naučni sastanak slavista u Vukove dane. MSC, 15-18.09.2004, Beograd (referat: Razvoj pripovjednog esejizma u djelu Ive Andrića)
9. Obrazovanje učenika srpske nacionalne zajednice u Hrvatskoj. SKD Prosvjeta/Ministrastvo, Zagreb, 19.11.2004; (referat: Studij srpskog jezika, književnosti i kulture na Sveučilištu u Zagrebu)
10. Dani Midhata Begića (Dani bosanskohercegovačke književne kritike i znanosti o književnosti, Tuzla, 2. i 3. srpnja 2004. (izlaganje: Kako tumačiti književne tekstove manjinskih naroda?)
11. Međunarodni znanstveni skup Slavenske književnosti na razmeđu stoljeća. Trier, jun 2004; (referat: Putopisi Jovana Dučića) 

V. Kritika, prikazi, ogledi

1. Roman i manjina – roman manjina. /Simo Mraović: Konstantin Bogobojazni). Prosvjeta, god. 9 (34), br. 54 (664), decembar, 2002, Zagreb, str. 52-53
2. Novi domet Drage Kekanovića. /Drago Kekanović: Na nebu i druge priče/. Prosvjeta, god. 10, br. 56 (666), maj 2003, str. 52-53
3. Pedeset godina NIN-ove nagrade za roman godine. Prosvjeta, god. 11 (36), br. 61 (671), mart 2004, Zagreb, str. 29-30
4. Pisac izdaleka. Prosvjeta, god. 11 (36), br. 61 (671), mart 2004., Zagreb, str. 40-42

Dr. Borislav Pavlovski, izv. prof.

Katedra za makedonski jezik i književnost
Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti
Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Ul. Ivana Lučića 3
10 000 Zagreb
e-mail: borislav. pavlovski@zg.htnet.hr
tel. 00385 01 6120109 (Kabinet)
tel. / fax: 00385 01 6120 104 (Tajništvo Odsjeka)

Curriculum vitae

Rođen: 26. 02. 1950. u Bjelovaru, Republika Hrvatska
Roditelji: majka Katarina (r. Krtanjek) i otac Borislav (pok.)

Osnovno, srednje i fakultetsko obrazovanje:
1957.-1965. Zagreb – Osnovna škola u Stenjevcu;
1965.-1969. Zagreb – IV. Gimnazija;
1969.-1974. Zagreb – Filozofski fakultet: A) Jugoslavenski jezici i književnosti
 	i B) Filozofija;
1975. Ohrid: specijalizacija (Seminar za makedonski jazik, literatura i kultura);
1976. Ohrid: specijalizacija (Seminar za makedonski jazik, literatura i kultura);
1977. Ohrid: specijalizacija (Seminar za makedonski jazik, literatura i kultura);
1978.-1980. Postdiplomski studij književnosti (voditelj Studija prof. dr. sc. Milivoj
Solar);
1985. Magistarski rad: Oblikovanje likova u dramama Kola Čašula (mentor
prof. dr. sc. Dragi Stefanija, Filozofska fakulteta, Ljubljana, R. Slovenija);
1986. Odbrana magistarskoga rada. Povjerenstvo: prof. dr. sc. Dragi Stefanija (mentor,
Filozofska fakulteta u Ljubljani), prof. dr. sc. Maja Hribar Ožegović i dr. sc. Branko Hećimović, znanstveni savjetnik.
1994. Doktorska radnja: Prostor u Čašulevim dramama. Povjerenstvo: dr. sc. Branko
Hećimović, znanstveni savjetnik (mentor), prof. dr. sc. Miroslav Šicel i prof. dr. sc. Dragi Stefanija (Ljubljana). Vidi: Prostori kazališnih svečanosti. Zagreb: Naklada MD, 2000.
1994. Habilitacija: Periodizacija u makedonskoj književnosti.

Radna mjesta:
1975.-1978. Zagreb - stalni dopisnik «Nove Makedonije» iz Skopja, RM;
1978.- 1987. asistent za makedonski jezik i književnost na Katedri za makedonski jezik 
	i književnost u Odsjeku za jugoslavenske jezike i književnosti;
1981.-1987. v. d. predstojnika Katedre za makedonski jezik i književnost u Odsjeku za 
	jugoslavenske jezike i književnosti;
1980.-1982. Pedagoški fakultet u Osijeku (makedonski jezik);
1980.-1982. Pedagoškui fakultet na Rijeci (makedonski jezik);
1985./1986. Sveučilište u Goteborgu, Kraljevina Švedska (makedonska književnost);
1987. izabran za predstojnika Katedre za makedonski jezik i književnost u Odsjeku za 
jugoslavenske jezike i književnosti te Odsjeku za slavenske jezike i književnosti (do 1994) odnosno u Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti (od 2004. do danas);
1987.-1995. znanstveni asistent na Katedri za makedonski jezik i književnost u Odsjeku 
za jugoslavenske jezike i književnosti odnosno Odsjeku za slavfenske jezike i književnosti (od 1994.)
1993./1994. Pedagoški fakultet u Mariboru, Republika Slovenija (makedonski jezik)
1995. - 2001. docent na Katedri za makedonski jezik i književnost u Odsjeku za 
	slavenske jezike i književnosti
2001. izvanredni profesor na Katedri za makedonski jezik i književnost u Odsjeku za 
slavenske jezike i književnosti (od 1994. do 2004.) i u Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti (od 2004. do danas). Zadnji izbor siječanj 2001.

Međunarodni znanstveni skupovi:
2000. Zagreb: Suvremena hrvatska drama u osamdesetim i devedesetim godinama.
2000. Zagreb: Vlatko Pavletić – život i djelo.
2000. Struga: Vojdan Pop Georgiev Černodrinski – Život i djelo
2000. Osijek: Krležini dani u Osijeku.
2001. Zagreb-Đakovo. Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova.
2001. Osijek: Krležini dani u Osijeku.
2002. Osijek: Krležini dani u Osijeku.
2003. Ohrid: XV. Naučna konferencija.
2004. Opatija: Filološki dani.
2005. Halle-Wittenberg: Međunarodni južnoslavistički znanstveni skup. 

Društvene dužnosti i članstva:
1980.-1987. tajnik Zagrebačke slavističke škole
1987. član Matice hrvatske
1995.-1997. predsjednik Hrvatsko-makedonskoga društva
1997.-2001. predsjednik Hrvatskoga filološkog društva
1998. član Hrvatskoga centra ITI UNESCO Zagreb
1998. počasni član Društva književnika Makedonije
2001. član Društva hrvatskih književnika
2004. zamjenik pročelnika Odsjeka za južnoslavenske jezike i književnosti

Nagrade i priznanja:
1985. Nagrada grada Zagreba Zagrebačkoj slavističkoj školi (tajnik)
2000. Medalja Filozofskog fakulteta za znanstveni i pedagoški rad
2001. Medalja Svetoga Pavla za unapređenje kulturnih odnosa između Republike 
	Hrvatske i Republike Makedonije
2003. Zahvalnica i priznanje Zajednice Makedonaca u Republici 
	Hrvatskoj za promicanje makedonske kulture u Republici Hrvatskoj

BIBLIOGRAFIJA OD 2000. DO 2005.

I. KNJIGE:
1. Prostori kazališnih svečanosti. Zagreb: Naklada MD, 2000. – 391 str.
2. Vo znakot na komparativnoto čitanje. Skopje: Matica makedonska, 2000.- 245 str.
3. Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI-UNESCO, 2000. 
    - str. 330.
4. Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova. Zbornik radova s međunarodnoga znanstvenog skupa održanog u Zagrebu i Đakovu, 23. i 24. lipnja 2001. Zagreb: Zajednica Makedonaca u Republici Hrvatskoj, 2003. Urednik Borislav Pavlovski.
     - 201 str. 
5. Makedonsko-hrvatski i hrvatsko-makedonski rječnik. Vidi: Balkanskiot rečnik. Uredior Slavomir Marinković. Suranik za hrvatsko-makedonski / makedonsko-hrvatski Borislav Pavlovski. Skopje: Mi-An, 2004, 10, 21-320, 351-366.
6. Od teksta do predstave. (Rekonstrukcije hrvatskih uprizorenja Čašulinih “Crnila”). Zagreb: Zajednica Makedonaca u Republici Hrvatskoj. (U tisku).

II. POGLAVLJA I POGOVORI U KNJIGAMA:
1. Kronologija makedonske dramske književnosti. Makedonski dramatičari u Hrvatskoj. Biobibliografije. Vidi: Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI-UNESCO, 2000, 13 - 92, 93 - 100, 325 - 330. 
2. Konstantin Miladinov - od Struge do Stambola; Bilješke o pjesnicima. Vidi: Konstantin Miladinov. Da vidam Ohrid, Struga da vidam / Da vidim Ohrid, Strugu da gledam. Dvojezično. Priredio, pogovor napisao i bilješke o pjesnicima sastavio Borislav Pavlovski. Zagreb: Zajedica Makedonaca u Republici Hrvatskoj; Pula: Zavičajna naklada “Žakan Juri”, 2001, 75-127, 149 - 163.
3. Fragmenti za životot i dramaturgijata na Kole Čašule. Vidi: Kole Čašule. Drami (Sud, Rodnokrajci, Markučot vo četiri glasa, Son i po nego drug), sv. 2. Pogovor: tolkuvanja i komentari, teatrografija. Skopje: Matica makedonska, 2002, 213-262.
4. "Bijeli grad" u znaku plave boje. Vidi: Borivoj Radaković. Plavi grad (Zagrebačke drame). Zagreb: HENA COM, 2002, 304-311.
5. Milčinovata režija na "Crnila" od Kole Čašule vo Hrvatskoto narodno kazalište vo Zagreb. Vidi: Ilija Milčin - monografija. Uredila: Jelena Lužina. Prilep: Makedonski tetarski festival "Vojdan Černodrinski", 2003, 101-135.
6. Poslanica plemenitome i velepoštovanomu gospodinu Goranu Kalogjeri, Korčulaninu, redovitom profesoru i prorektoru Sveučilišta na Rijeci, mome prijatelju i kolegi. Vidi: Goran Kalogjera. Osvrti o makedonskoj književnosti. Rijeka: Novi list, 2004, 116-123.
III. ČLANCI U ENCIKLOPEDIJAMA
1. Hrvatska opća enciklopedija, sv. 2. Zagreb: Leksikografski zavod “Miroslav Krleža, 2000. Ivan Čapovski, Kole Čašule, Vojdan Pop Georgiev Černodrinski, Živko Čingo, Katica Ćulavkova.
2. Hrvatska opća enciklopedija, sv. 3. Zagreb: Leksikografski zavod “Miroslav Krleža”, 2001. Simon Drakul, Miodrag Drugovac, Dejan Dukovski, Milan Đurčinov, Bogomil Đuzel, Metodija Fotev.
3. Hrvatska opća enciklopedija, sv. 4. Zagreb: Leksikografski zavod “Miroslav Krleža”, 2002. Taško Georgievski, Vasil Iljoski.
4. Hrvatska opća enciklopedija, sv. 5.  Zagreb: Leksikografski zavod “Miroslav Krleža”, 2003. Slavko Janevski, Eftim Kletnikov.
5. Hrvatska opća enciklopedija, sv. 6. Zagreb: Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2004. Koneski Blaže, 91, Dimitar Kratovski, 237, Risto Krle, 281, Makedonska književnost, 781-783, Makedonsko kazalište, 783.
IV. ČLANCI U LEKSIKONIMA
1. Leksikon stranih pisaca. Zagreb : Školska knjiga, 2001. Makedonski pisci.: Petre M. Andreevski, 37, Kole Čašule, 245-246, Živko Čingo, 249, Ćiril, 250-251, Dejan Dukovski, 293, Taško Georgievski, 378-379, Vasil Iljoski, 249, Slavko Janevski, 510, Kliment Ohridski, 564-565, Blaže Koneski, 572-573, Mateja Matevski, 693, Konstantin Miladinov, 714715, Jovan Pavlovski, 813-814, Radovan Pavlovski, 814, Kiril Pejčinović, 818, Kosta Racin, 876, Goran Stefanovski, 2009-2010, Aco Šopov, 1039-1040, Gane Todorovski, 1065, Vlada Urošević, 1092-1093). (64 stranica rukopisa).
2. Leksikon svjetske književnosti. Djela. A-Ž.  Zagreb: Školska knjiga, 2004. Makedonska književnost: P. Andreevski, PIRIKA, 249; K. Čašule, CRNILA, 75; S. Janevski, MIRAKULI UŽASA, 364; J. Pavlovski, SOK IZ PROSTATE, 608; G. Stefanovski, DIVLJE MESO, 107.

V. ZNANSTVENI RADOVI:
1. Držićevi tragovi u makedonskoj drami i kazalištu (U tri ata te s prologom i epilogom). Krležini dani u Osijeku, 1998. Hrvatska dramska književnost i kazalište u europskom kontekstu. Priredili Nikola Batušić i Boris Senker. Zagreb: Zavod za povijest hrvatske književnosti, kazališta i glazbe HAZU, Odsjek za povijest hrvatskog kazališta; Osijek: Hrvatsko narodno kazalište : Pedagoški fakultet, 2000, 109 – 117.
2. Od romana Sjaj epohe do drame Dobro došli u plavi pakao. Krležini dani u Osijeku, 1999. Hrvatska dramska književnost i kazalište i hrvatska književnost. Priredio Branko Hećimović. Zagreb: Zavod za povijest hrvatske književnosti, kazališta i glazbe HAZU, Odsjek za povijest hrvatskog kazališta; Osijek: Hrvatsko narodnko kazalište, Pedagoški fakultet, 2000, 217 – 225.
3. Makedoncite na zagrepskite sceni (Kole Čašule, Goran Stefanovski i Dejan Dukovski). Zbornik na trudovi: Prilozi za istorijata na makedonskiot teatar. Prilep: Makedonski teatarski festival “Vojdan Černodrinski”, 2000, 115 - 119.
4. Fantastična priča u Dječjoj književnosti Milana Crnkovića. Riječ, časopis za filologiju, god. 6, sv. 2, Rijeka, 2000, 156-162. 
5. Sleng kao jezična strategija. Dometi, god. 10, broj 1-4, Rijeka, 2000, 75 – 85. Znansteveni skup: Suvremena hrvatska drama u osamdesetim i devedesetim godinama. Matica hrvatska, Zagreb, 9 – 11, ožujka 2000.
6. Dramskiot rimake na Makedonska krvava svadba. Vojdan Pop Georgiev – Černodrinski: Život i delo. Materijali od Međunarodniot simpozium održan vo Struga od 2 do 4 juni 2000. Struga: Dom na kultura, 2001, 157-163.
7. Simbolično pletivo “Tuge za jugom” Konstantina Miladinova. Forum, godište XXXXI, knjiga LXXIII, broj 4-6, Zagreb, travanj - lipanj 2002, 657 - 666. Vidi isto: Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova. Zbornik radova s međunarodnoga znanstvenog skupa održanog u Zagrebu i Đakovu, 23. i 24. lipnja 2001, 27-39.   
8. Krleža na makedonskim pozornicama. Krležini dani u Osijeku, 2002. Hrvatska dramska književnost i kazalište - inventura milenija. Drugi dio. Zagreb-Osijek: Zavod za povijest hrvatske književnosti, kazališta i glazbe HAZU, Odsjek za povijest hrvatskog kazališta, HNK u Osijeku, Pedagoški fakultet, 2002, 235 - 260. 
9. Kratki pregled makedonske novelistike. Republika, godište LIX, broj 5, Zagreb, svibanj 2003, 54-62.
10. Odlike makedonske dramske književnosti. Republika, godište LIX, broj 5, Zagreb, svibanj 2003, 63-73.
11. Aktualizacija mita o zmiji, ili: “Zar vredi zbog Bosne plakati”. Zbornik Instituta za etnologiju i folkloristiku. (U tisku)
12. Verzifikacijski aspekti prijevoda “Tuge za jugom” Konstantina Miladinova. Zbornik posvećen prof. dr. Dragiju Stefaniji. Sveučilište u Biela-Bielsko, Poljska. (U tisku). 

VI. KRITIKE I PRIKAZI:
1. Zaoštravanje i proširivanje otvorenih pitanja. Goran Kalogjera. Braća Miladinovi – legenda i zbilja. Rijeka: Hrvatsko Filološko društvo; Makedonsko kulturno društvo “Ilinden”, Graftrade d.o.o., 2001. Novi list, Broj 17.257, Godina LV, Rijeka, 21. kolovoza 2001, 22. Isto: Zaoštravanje i proširivanje otvorenih pitanja. Goran Kalogjera, Braća Miladinovi – legenda i zbilja. Rijeka: HFD – Rijeka; MKD “Ilinden”, 2001. Fluminensia, časopis za filološka istraživanja, god. 13, br. 1-2, Rijeka, 2001,146-148.
2. Vo čest na Konstantin i Dimitrija Miladinovci. Stožer, Revija za literatura, kultura i umetnost, g. V, br. 42-43, Skopje, maj-juni 2001, 59.
3. Sv. Atanasije - izbrisani topos makedonske kulture. Večernji list, subota, 25. VIII. 2001, str. 37.
4. Romaneskna lirizacija totalitarizma. Luan Starova: Vrijeme koza. S makedonskoga preveo Mate Maras. Zagreb: Znanje, Biblioteka Hit, 2001. Zarez, god. III, broj 69, Zagreb, 6. prosinca 2001, 40.
5. Znanstveni prilozi Katice Ćulavkove. Makedonski glas, godina X, broj 30,  travanj-lipanj / april-juni, Zagreb, 2002, 17.
6. O poeziji Slavka Mihalića na makedonskom jeziku. Makedonski glas, godina X, broj 30, travanj-lipanj, Zagreb, 2002, 20-21.
7. Nova hrvatska drama na makedonskom jeziku. Sanja Nikčević, Antologfija na novata hrvatska drama, Dramska biblioteka, sv. I., Skopje, Fakultet za dramski umetnoisti, 2002. Republika, Godište LIX, Broj, 4, Zagreb, travanj 2003., 105-108.
8. Biobibliografska bilješka o Bogomilu Đuzelu. Makedonski glas, Godina XI, Broj 33, siječanj-ožujak / januari-mart, Zagreb, 2002, 10-11.
9. Rječnik hrvatsko-makedonskog jezika. Makedonski glas, godište XI, broj 33, Zagreb, siječanj-ožujak / januari-mart, 2003, 21.
10. Zbornik "Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova". Makedonski glas, Godina XI, Broj 33, Zagreb,  siječanj-ožujak / januari-mart, 2002, 21.
11. U Ohridu predstavljen Zbornik radova “Dani Dimitrija i Konstantina Miladinova”. Makedonski glas, godina XI, broj 35, Zagreb, srpanj-rujan / juli-septemvri 2003, 19.
12. Bibliografija i komentar o književnim izdanjima Zajednice Makedonaca u Republici Hrvatskloj. Makedonski glas, poseban broj / poseben broj, Zagreb, prosinac / dekemvri 2003, 21-22.
13. O “Racinovom danu u Samoboru” – ponovno! Makedonski glas, godina XI, broj 36, Zagreb, listopad-prosinac / oktomvri-dekemvri 2003, 15-16.
14. Apologija redateljskog rada Tita Strozzija. Ana Lederer. Redatelj Tito Strozzi. Zagreb: Meandar, 2003. Republika, godište LX, broj 2, Zagreb, veljača 2004., 118-121.
15. Teorijsko osmišljavanje afirmativne američke drame. Sanja Nikčević. Afirmativna američka drama ili živjeli Puritanci. Zagreb: Hrvatski centar ITI-UNESCO, Biblioteka Mansioni, 2003. Republika, godište LX, broj 3, Zagreb, ožujak 2004., 123-127.
16. Skopski dnevnik. Makedonski glas, godina XII, br. 37, Zagreb, siječanj-ožujak / januari-mart 2004, 26-29.
17. Glumačko umijeće kao životni izbor. Branka Cvitković – Trideset godina umjetničkog djelovanja. Priredila Ana Lederer. Hrvatski centar ITI UNESCO, Zagreb, 2004. Republika, godina LX, broj 5, Zagreb, svibanj 2004, 121-125.
18. Povratak kazališnog kroničara. Boris Senker. Pozornici nasuprot. Zagrebačka kazališna kronika (1995-2000). Zagreb: Disput, 2003. Republika, godište LX, broj 7-8, Zagreb, srpanj-kolovoz 2004, 155-160.
19. O redateljskom umijeću Koste Spaića. Kosta Spaić – Život i djelo. Urednica Antonija Bogner. Zagreb: Kaptol, 2004. Republika, godište LX, broj 9, Zagreb, rujan 2004,  
20. Apologija gospodina Rade Šerbedžije. Rade Šerbedžija. Do posljednjeg daha – Autobiografski zapisi i refleksije. Zagreb: Profil, 2004. Republika, godište LX, broj 10, Zagreb, listopad 2004, 118-123.
21. Branko Hećimović. U zagrljaju kazališta. Zagreb: Hrvatski centar ITI-UNESCO, 2004. Republika, godište LXI, broj 2, Zagreb, veljača 2005, 

VIII. OGLEDI:
1. Sonot za kuća. Prevela Nataša Avramovska. Naše pismo, br. 41, godina VII, Skopje, noemvri-dekemvri, 2001, 4.
2. Strepnja nad usudom univerzuma. O poeziji Bogomila Đuzela. Forum, Zagreb, 2003.
3. Zapis o poeziji Bogomila Đuzela. Makedonski glas, Godina XI, Broj 33, siječanj-ožujak / januari-mart, 2003., 9.
4. Kiparsko zavođenje mramorom, kamenom i broncom. Katalog izložbe: Alojz Čargonja: Šesnaest portreta, autoportret i neznanac / neznanka. Pučko otvoreno učilište Ivanić-Grad, 6. – 12. lipnja 2003.
5. Skica za portret Gana Todorovskog. Makedonski glas, godina XII, broj 38, Zagreb, travanj-april / lipanj-jun, 2004, 
IX. PRIJEVODI S MAKEDONSKOGA JEZIKA
1. Venko Andonovski. Pobuna u staračkom domu. Vidi: Borislav Pavlovski. Antologija nove makedonske drame. Zagreb; Hrvatski centar ITI UNESCO, 2000, 101-157.
2. Dejan Dukovski. Bure baruta. Vidi: Borislav Pavlovski. Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI UNESCO, 2000, 159-2000. Izvedena u Satiričkom kazalištu Kerempuh. Zagreb, 2001.
3. Trajče Kacarov. Da ne bijaše kiše. Vidi: Borislav Pavlovski. Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI UNESCO, 2000, 201-223.
4. Žanina Mirčevska. Dies irae. Vidi: Borislav Pavlovski, Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI UNESCO, 2000, 225-252. Izvedena u Teatru ITD, 2002.
5. Saško Nasev. Pozitivno mišljenje. Vidi: Borislav Pavlovski. Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI UNESCO, 2000, 253-295.
6. Jugoslav Petrovski. Porculanska vaza. Vidi: Borislav Pavlovski. Antologija nove makedonske drame. Zagreb: Hrvatski centar ITI UNESCO, 2000, 297-324.
7. Gane Todorovski. Pjesnik čudotvorac (O poeziji i poetici Slavka Mihalića). Vidi: Slavko Mihalić. Odbrani pesni / Selected poems. Zlaten venec  na Struškite večeri na poezijata. Struga: Struški večeri na poezijata, 2002, 173-182.
8. Tri pjesme Bogomila Đuzela. Makedonski glas, Godina XI, Broj 33, Zagreb, siječanj-ožujak / januari-mart 2002: 10-11.
9. Venko Andonovski. Matoševa zvona. Zagreb: Matica hrvatska. (Rukopis).
10. Bogomil Đuzel. Pjesme. Zagreb: Društvo hrvatskih književnika. (U suradnji sa Slavkom Mihalićem. Rukopis.)

X. PRIJEVODI S BUGARSKOGA JEZIKA:
1. Hristo Bojčev. Pukovnik Ptica. Kazalište, 7-8, Zagreb, 2001, 260-281. (Hrvatsko narodno kazalište u Splitu, 2005/6.)
Dr. sc. Anita Peti-Stantić, docentica

Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti
Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Ul. Ivana Lučića 3
10 000 Zagreb
tel. 00385 01 6120116 (Kabinet)
tel. / fax: 00385 01 6120 104 (Tajništvo Odsjeka)

e-mail adresa  anita.peti-stantic@ffzg.hr

Životopis 
Rođena 17. listopada 1966. u Virovitici, roditelj Mirko i Nevenka (r. Ivančević).
Naziv ustanove u kojoj je zaposlen: Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

Školovanje:
1973.-1981. Osnovna škola u Zagrebu
1981.-1985. Klasična gimnazija (Obrazovni centar za jezike) u Zagrebu 
1985.-1989. Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, grupa jugoslavistika i klasična filologija 
1991.-1993. Poslijediplomski studij na Yale University, New Haven, SAD (akademska godina 1990./1991.) i na Universitaet Wien, Beč, Austrija iz poredbene slavistike
Doktorat na Filozofskom fakultetu Sveučilištu u Zagrebu, društvene znanosti, polje jezikoslovlje 2002. godine

Radna zaduženja:
1989.-1990. – mlađi istraživač -  Staroslavenski zavod Instituta za filologiju i folkloristiku “Svetozar Ritig” u Zagrebu 
1991.-1993. – predavač hrvatskoga jezika kao materinjeg - Vienna International School u Beču 
1992.-1995. – vanjska suradnica za prikupljanje i računalnu obradu građe - Projekt “Suedslavische Epik” Instituta za slavistiku i Instituta za klasičnu filologiju pri Sveučilištu u Beču 
1997. – suradnica na projektu izrade jednojezičnog rječnika - Leksikografski zavod “Miroslav Krleža” 
1997.-1999. - asistentica - Filozofski fakultet - Pedagogijske znanosti (danas: Učiteljska akademija Sveučilišta u Zagrebu), Odsjek za izobrazbu učitelja (održavala predavanja i seminare iz kolegija: Hrvatski jezik; Kultura govorenja, čitanja i pisanja; Jezično izražavanje; Metodologija proučavanja jezika; Jezična teorija; Suvremeni hrvatski jezik)
1999.-2002. – asistentica - Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Odsjek za slavisitku (održavala predvanja i seminare iz kolegija: Osnove poredbenog slavenskog jezikoslovlja; Poredbena povijest južnoslavenskih jezika)
2002. do danas – docentica - Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Odsjek za južnu slavistiku (održavam predavanja i seminare iz kolegija: Uvod u slavistiku; Poredbena povijest južnoslavenskih jezika; Suvremeni slovenski jezik; Porebenoslavenski seminar – prevođenje)

Boravci u inozemstvu:
Akademska godina 1990./1991. na Yale University, New Haven, Sjedinjene Američke Države
Akadmske godine 1991.-1993. na Universitaet Wien, Beč, Austrija
Sudjelovanje na Seminaru slovenskega jezika, kulture in literature u Ljubljani 2000. godine

Sudjelovanje na deset međunarodnih skupova izvan Hrvatske: 
1. u Sloveniji: Međunarodni znanstveni skup Obdobja 22 - Aktualizacija jezikovnozvrstne teorije na Slovenskem - členitev jezikovne resničnosti u Ljubljani u studenom 2003.; Slovenski slavistični kongres – Simpozij o Marji Boršnik u Bledu u listopadu 2003.; Međunarodni znanstveni skup o pateru Stanislavu Škrabcu u Novoj Gorici u listopadu 2002.; Međunarodni simpozij Obdobja 20 Slovenski knjižni jezik – aktualna vprašanja in zgodovinske izkušnje u Ljubljani u prosincu 2001.; Drugi slovensko-hrvatski susret / Drugo slovensko-hrvaško srečanje u Šmarješkim Toplicama u travnju 2001.; Međunarodni simpozij Anton Murko in njegov čas u Hočama pored Maribora u studenom 1998.
2. u SAD: Godišnje savjetovanje AAASS (American Association of Advancement in Slavic Studies) u Denveru, Colorado u studenom 2000.; AATSEEL ‘98. (American Association of Teachers of Slavic and East European Languages) u San Francicsu, California u prosincu 1998.
3. u Finskoj:. 6. svjetski kongres ICEES (World Congress for Central and East European Studies) pod nazivom Divergencies, Convergencies, Uncertainties u Tampereu u kolovozu 2000.
4. u : XI. međunarodni simpozij slavista u Bratislavi, Slovačka, u rujnu 1993.

Popis radova objavljenih u posljednjih pet godina (2000. – 2005.)

1. Etički dativ kao izraz gramatičke ekspresivnosti u jeziku, u: Zbornik s međunarodnog skupa: Riječki filološki dani 3, Rijeka 2000.; 287-297.
2. Gramatička i leksička razina izražavanja ekspresivnosti u suvremenom hrvatskom jeziku, u: Zbornik radova s Drugog hrvatskog slavističkog kongresa, Zagreb 2002.; 557.-564.
3. O jezičnoj i jezikoslovnoj kompetenciji (poredbeno proučavanje slovenskoga i hrvatskoga danas), u: Zbornik radova s Drugog hrvatsko-slovenskog slavističkog skupa, ur. Vesna Požgaj Hadži, Ljubljana 2003.; 107.-117.
4. Jezik kot vrednota, u: Slovenski knjižni jezik – aktualna vprašanja in zgodovinske izkušnje (metode in zvrsti), Obdobja 20; Ljubljana 2003.; 185.-194.
5. Jaz in drugi v Šoljanovi Nizozemski, u: Perspektive slovenistike ob vključevanju v Evropsko zvezo, ur. Marko Jesenšek, Zbornik slavističnega društva Slovenije 14, Ljubljana 2003.; 318.-324.
6. Attitudes towards linguistic purism in Croatia: Evaluating efforts at language reform, s suautorom Keithom Langstonom (University of Georgia), u: At War with Words, Mouton de Gruyter, The Hague, ur. Mirjana N. Dedaić i Daniel N. Nelson, Berlin, New York 2003.; 247.-282.
7. Red sintaktičkih komponenata kao kontrastivni problem u nastavi stranih jezika (na primjeru hrvatskoga i slovenskoga), sa suautoricom Matejkom Tirgušek, u: Zborniku Suvremena kretanja u nastavi stranih jezika, Zagreb-Rijeka 2004.; 387.-396.
8. Je li udvajanje objekta balkanizam?, u: Riječki filološki dani, Zbornik radova s Međunarodnoga znanstvenoga skupa Riječki filološki dani održanog u Rijeci od 14. do 16. studenoga 2002., ur. Irvin Lukežić, Filozofski fakultet, Rijeka 2004.;  421.-428
9. Tekst kao kontekst polifunkcionalnosti standardnoga jezika, sa suautoricom Vlastom Erdeljac, u: Aktualizacija jezikovnozvrstne teorije na slovenskem, Obdobja 22, Ljubljana 2004., 229.-238.

Datum zadnjeg izbora 
13. studenog 2002. izbor u docenta

Borjana Prošev-Oliver, viša lektorica za makedonski jezik

Borjana Prošev-Oliver, viša lektorica
Katedra za makedonski jezik i književnost
Odsjek za južnoslavenske jezike i književnosti
Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Ul. Ivana Ličića 3
10 000 Zagreb
e-mail: bpoliver@ffzg.hr
Curriculum vitae
Rođena: 04.06. 1962. u Zagrebu, Republika Hrvatska
Roditelji: majka Nada (r. Furst) i otac Toma

Osnovno, srednje i fakultetsko obrazovanje

1968.-1976.  OŠ «Lazo Trpovski» u Skoplju, R. Makedonija
1977.- 1981. Gimnazija J. B. Tito u Skoplju, R. Makedonija
1981.-1985.  Filozofski fakultet u Skoplju, grupa za Opću i komparativnu književnost
2004./005.    Upisana na poslijediplomski studij književnosti, na  Filozofskom      fakultetu u Zagrebu, smjer - kulturalni studiji

Radna mjesta:

1985.  – honorarni suradnik na Trećem programu makedonskog radija i  Redakcije za kulturu i umjetnost Makedonske TV
Od 1986. do danas -  lektor za makedonski jezik (od 2001. izabrana u zvanje višeg lektora na Katedri za makedonski jezik i književnost, Odsjeku za slavenske jezike i književnosti), danas Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti, Sveučilišta u Zagrebu 
1992. - član Hrvatskog društva znanstvenih i tehničkih prevoditelja.

Od 1995. - u Centru za strane jezike u Zagrebu, u Vodnikovoj ulici održavam ispite iz makedonskog jezika za sudske tumače.  

Izvješće o znanstvenoj, nastavnoj i stručnoj djelatnosti: 

Ogledni članci

1.Како и што да се изрази – експресија или не? Spektar, Skoplje 2000. 7-7 123-134
2. Kнижевноста и нејзиниот јазик или јазикот и неговата книжевност? Naše pismo studeni/prosinac, Skoplje, 2003.
3. Современата музика и нејзината публика, Mlad borec, Skoplje 23.05. 1893. 
4. Делото на Габриел Гарсија Маркес во светлината на развитокот на     хиспаноамериканската проза Stremež, Skoplje, 1999. 7-8 str. 709-717
5. Зборот – осмислена интонација Razgledi,  Skoplje, 1996. 1-3 str. 31-32 
Prikazi
1. Кон антологијата на сништа, мечти и фантастични приказни од македонската книжевност од Борислав Павловски «Господари на лавиринтот»  Naše pismo br. 22 str.27-28 Skoplje, 1998.
2. Neka razmišljanja o «Balkanološkim studijama» Petra Ilijevskog          Deslavenizacija slavenizatora  Suvremena lingvistika 43-44 svezak 1-2 str. 371-377
3 .O prostorima teatarskih svečanosti Borislava Pavlovskog Spektar 35-36 str. 252-259 Skopje, 2001.
4. Дозволете да ве потсетам, Makedonski glas, rujan, Zagreb 2003.

5. Бум-от на шеесетите во хиспаноамериканската проза, prilog za emisiju “Vrijeme za knjigu” TV Skoplje 1983.
6. Погледите на Жан Пол Сартр а литературата и драмата „Валканите раце„ prilog za Teći program Radija Skoplje emisija “Komparativno o književnosti” 1984.
7. Kомпаративно за „Валканите раце на Сартр„ и „Црнила„ на Коле Чашуле, prilog za Treći program Radija Skoplje, emisija “Komparativno o književnosti” 1984.
8. Книжевно критичките и естетски погледи на Мирослав Крлежа за книжевноста prilog za emisiju “Komparativno o književnosti” Treći program Radija Skoplje 1985.
9. Григор Прличев во и вон неговото време Makedonski glas, svibanj, Zagreb 2003.

Prijevodi s hrvatskog na makedonski 
1.Borislav Pavlovski: «Marginalije o novoj makedonskoj posmodernističkoj drami» Зборник на трудови Македонската драматика-драматургија помеѓу традицијата и современоста Prilep, 1997. str. 21-26
1.	Jasmina Bavoljak: “O Jordanu Petlevskom” (4 str.) Monografija: Ordan Petlevski Galerija Klovićevi dvori, Zagreb, 1999. str. 13-19
2.	Želimir Koščević : Ordan Petlevski Monografija: Ordan Petlevski Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999. str. 19-71
3.	Sibila Petlevski: Životopis kao duhovni putopis Monografija: Ordan Petlevski  Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999. str. 71-105
4.	Tonko Marojević: Protagonist – samotnjak (4 str.) Monografija: Ordan Petlevski Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999. str. 207-210
5.	Božo Biškupić: O izložbi O. Petlevskog Uvod u Monografiju J. Petlevskog Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999. Str. 9-13
7. Katalog Monografije Petlevski, str. 252-261 Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999.
Iris Biškupić Hrvatske autohtone dječje igračke i licitarsko umijeće
materijal za etnografsku izložbu u Skoplju 2004.

Kao član Hrvatskog društva znanstvenih i tehničkih prevoditelja prevodila sam za naručitelje: 
Pliva
Belupo
Končar
Kraš
Natural welth
Cromos

Za “Continental film”, filmove:
1. “Kralj ribara”(1000 titlova) 1996.
2.“Bingo”(640 titlova) 1996.
3.“Žestoki momci” (1000 titlova) 1996.

Prijevodi s makedonskog na hrvatski:

1.Katerina Kolozova: Nietzsche i postrukturalističke teorije         subjektiviteta i čitanje Judith Butler časopis Centra za ženske studije “Treća”2 (2000),2 str.131-133
1.	Prof.dr. Dimitar Dimitrov – K izložbi Ordana Petlevskog, predgovor str.7-8 Monografija Petlevski, Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999.
2.	Valentino Dimitrovski: Ordan Petlevski, Monografija Petlevski, Galerija Klovićevi dvori Zagreb, 1999. str. 105-123

V. Izlaganja održana na znanstvenim skupovima

1.	Neki sociolingvistički aspekti jezika makedonskog preporoda Skup povodom 140. godišnjice izlaska Zbornika braće Miladinovih, održanom u Zagrebu, 23.06.2001.

II. Pregledni članci

1.	Makedonski književni postmodernizam Radovi Zavoda za slavensku filologiju, vol. 26 Zagreb, 1991. str.67-70
2.	Jezik makedonskog preporoda Zbornik «Dani Konstantina i Dimitrija Miladinova» Zagreb, 2003.
3.	Колку има реално во македонските фантастични приказни? Makedonski glas, travanj,  Zagreb, 2004.

4.	Григор Прличев во и вон неговото време Makedonski glas, svibanj, Zagreb, 2003.
III. Kritike

1.	Документарноста како уметничка постапка (Димитар Солев:“Зора зад аголот“, Култура, 1984) Delo br.3 str.274-279 Štip, 1996.
2.	Рехабилитацијата на Данило Киш во “Енциклопедија на мртвите“ Razvitok, br.8 , Skopje 1986.
3. Još jedno ostvarenje Ivana Aralice Mlad borec Skoplje, 15. lipnja 1986.

VI. Nastavna djelatnost

Lektor sam makedonskog jezika od akad. god. 1983/1984 u Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti.
Vodim lektorske vježbe iz studijskog predmeta Makedonski jezik za studente I., II., III., IV. godine Studija slavistike, koji je započeo u akad. god. 1988./1999.Vodim izborni dvosemestralan kolegij Makedonski jezik za studente svih ostalih studijskih grupa. Za svaku studijsku godinu izrađujem nastavni program i priređujem interne skripte. Unutar kolegija posredujem kod teorije gramatike, kao i povijesti makedonskog jezika.

VII. Članstva u društvima
 Član sam Hrvatsko-makedonskog društva i Društva zajednice Makedonaca u Republici Hrvatskoj.
Član sam Hrvatskog društva znanstvenih i tehničkih prevoditelja.

Mateja Tirgušek, ugovorna lektorica za slovenski jezik 

2. 5. 1966 	datum rođenja 	
25. 4. 1995 	dodijeljen stručni naziv:
profesorica slovenskog, hrvaškog, srpskog i  makedonskog jezika i književnosti

Filozofski  fakultet u  Ljubljani
Srednja škola za družboslovlje Celje 
Osnovna škola Šmarje pri Jelšah
	
1999/2000 	upisan postdiplomski studij na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Ljubljani s polja jezikoslovlja 	
Radna iskustva:	
•	kao lektorica slovenskog jezika:
2000 -     Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Hrvatska, Odsjek za južnoslovanske jezike iknjiževnosti 
1997-2000 Institut za slovansko filologijo, Šlezijsko sveučilište, Sosnoviec, Poljska
 
•	kao učiteljica slovenskog jezika:
1996-1997 Srednja ekonomska škola Celje 
1995-1996 Osnovna škola Ledina, Ljubljana, odjel Bolnička škola
1991-1995 Staklarska škola Rogaška Slatina 
	
Bibliografija:	•	Biti učitelj na Poljskem? Ne, hvala. U: Šolski razgledi, 1999. 
•	Šolska reforma po Poljsko. U: Šolski razgledi, 1999.
•	Slovenščina na univerzi v Sosnovcu. U: Center za slovenščino kot drugi/tuji jezika. Ljubljana, 1999. 
•	Imate kaj hrvaškega? Imate li što slovensko? (Slovensko-hrvaški/hrvaško-slovenski literarni prevodi v 90. letih) (z Đ. Strsoglavec). V Drugo slovensko-hrvaško slavistično srečanje (zbornik referatov). Ljubljana, 2003. 
•	Miljenko Jergovič, Sarajevski marlboro. (Prevod) Založba V.B.Z. Ljubljana, 2003. 
•	Hrvaščina, besedne zveze in slovar. Zbirka Hrvaški jezikovni spominek. (Prevod in priredba) (Z Anito Peti Stantić) Založba Ljevak. Zagreb 2003. 
•	Red sintaktičkih komponenata kao kontrastivni problem u nastavi stranih jezika (na primjeru hrvatskoga i slovenskoga jezika) (z A. Peti-Stantić). U: Suvremena kretanja u nastavi stranih jezika. Zagreb-Rijeka, 2004. 

Vanjski suradnici:

Dr. sc. Ljiljana Subotić, red. profesorica
Zaposlena: Filozofski fakultet Univerziteta u Novom Sadu

Adresa na poslu: 	Univerzitet u Novom Sadu,
Filozofski fakultet, Odsek za srpski jezik i lingvistiku, 
Stevana Musića 24, 21000 Novi Sad, Srbija i Crna Gora 
Tel. i fax: (++381-21)-459-626 / 459-275 
e-mail: ljiljas@unsff.ns.ac.yu / ljiljas@uns.ns.ac.yu 	

Diplome:	
	- Diploma Filozofskog fakulteta, Univerzitet Novom Sadu (Južnoslovenski jezici), 1973.g.
- Magistratura Filološkog fakulteta, Univerzitet u Beogradu (Nauka o jeziku), 1981.g.
Naslov magistarskog rada: Gubljenje participa u književnom jeziku kod Srba u 19. veku 
- Doktorat iz filoloških nauka, Univerzitet u Novom Sadu, Filozofski fakultet, 1987.g.
Naslov teze: Jezik Jovana Hadžića. 	

Oblasti interesovanja i istraživanja:	
	- Istorija (srpskog književnog) jezika 
- Standardni srpski jezik 
- Dijahronijska lingvistika 	

Selektivna bibliografija (kompletna bibliografija):	
Monografije, priređene knjige, poglavlja u knjigama, udžbenici
- (1984). Sudbina participa u književnom jeziku kod Srba u 19. veku.- Novi Sad (Novi Sad: Institut za južnoslovenske jezike, Filozofski fakultet. Separat iz Priloga proučavanju jezika, 20) 
- (1989). Jezik Jovana Hadžića. Novi Sad: Matica srpska. 
- (2002). Istorijska lingvistika ( Fonološke promene i morfološke alternacije u učenjima mladogramatičara, strukturalista i generativne gramatike) - Novi Sad: Katedra za srpski jezik i lingvistiku Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. 
Članci u časopisima 
- (1996). "Još jednom o modelu impersonalne rečenice s akuzativom direktnog objekta". Srpski jezik. 1-2: 70-77. 
- (1998). "Korean phonology vs. Serbo-Croatian and Slovac phonology. Contrastive analysis of Korean and Serbo-Croatian and Slovak language consonantal systems". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku. XLI/1: 91-105 (u koautorstvu sa Jozef Štefanikom). 
- (1999). "Semantika i narodna taksonomija biljnog i životinjskog sveta". Zbornik radova sa Četvrtog lingvističkog skupa "Boškovićevi dani". Naučni skupovi, knj. 53. Odjeljenje umjetnosti, knj. 17. Podgorica: Crnogorska akademija nauka i umjetnosti. Str. 97-110. 
- (2000). "Apozitivni i/ili predikativni atribut (dijahrono-sinhroni aspekt; terminološko-pojmovna razmatranja)". Južnoslovenski filolog. LVI/3-4: 1141-1160 (u koautorstvu sa Vladislavom Petrović). 	

Profesionalno iskustvo i napredovanje u karijeri
-  Asistent pripravnik na Katedri / Institutu za južnoslovenske jezike Filozofskog fakulteta, Univerzitet u Novom Sadu, 1973/1981.g. 
-  Mlađi predavač za srpskohrvatski jezik na Katedri za lingvistiku na Državnom univerzitetu Konektikat (Department of Linguistics, State University of Connecticut), SAD, 1979/1980.g. 
-  Asistent na Katedri / Institutu za južnoslovenske jezike Filozofskog fakulteta, Univerzitet u Novom Sadu, 1981/1988.g. 
-  Docent na Institutu za južnoslovenske jezike / Katedri za srpskohrvatski jezik Filozofskog fakulteta, Univerzitet u Novom Sadu, 1988/1994.g. 
-  Predavač za srpskohrvatski jezik na Katedri za slavistiku Univerziteta Jejl (Slavic Department, Yale University), SAD, 1991/1992.g. 
-  Vanredni profesor na Katedi za srpskohrvatski jezik / Katedri za srpski jezik Filozofskog fakulteta, Univerzitet u Novom Sadu, 1994/2001.g. 
-  Gostujući profesor za srpskohrvatski jezik na Katedri za jugoslovenske studije Hankuk univerziteta za strane studije (Hankuk University of Foreign Studies, Seoul), Seul, Južna Koreja, 1996/1998.g. 
-  Gostujući profesor na Filozofskom fakultetu u Nikšiću, Univerzitet Crne Gore, 1998/2001.g. 
-  Redovni profesor na Odseku za srpski jezik i lingvistiku Filozofskog fakulteta, Univerzitet u Novom Sadu, od 2001.g. 
-  Gostujući profesor na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, Zagrebački univerzitet, R. Hrvatska. od 2004.g. 
-  Prodekan za nastavu Filozofskog fakulteta u periodu od 1989/1991.g. i 1992/1996.g. 
-  Šef Odseka za srpski jezik i lingvistiku Filozofskog fakulteta od 2001.g. 
-  Član Saveta Filozofskog fakulteta u Novom Sadu 1987/1989.g. i 2002/2004.g. 
-  Član Saveta Univerziteta u Novom Sadu, 2002/2004.g. 
-  Član Nastavno-naučnog veća Filozofskog fakulteta u više mandata 
-  Član Uprave (1981-1991), a od 1991.g. član Saveta Međunarodnog slavističkog centra (MSC) Filološkog fakulteta u Beogradu 
-  Sekretar postdiplomskih studija na Institutu za južnoslovenske jezike Filozofskog fakulteta, 1981/1985.g. 
-  Sekretar Jugoslovenskog međunarodnog seminara za strane slaviste (Zadar - Novi Sad), 1985/1986.g. 
-  Organizator i koordinator Međunarodne konferencija PENTAGONALA, održane na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu, 1990.g. 
-  Organizator III međunarodnog intermedijalnog simpozijuma sa temom "Mit" na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, oktobar 1994.g. 
-  Koordinator programa i rukovodilac Međunarodne letnje škole "Srpski jezik, kultura i istorija" Univerziteta u Novom Sadu i Filozofskog fakulteta 
-  Glavni urednik časopisa Prilozi proučavanju jezika Odseka za srpski jezik i lingvistiku Filozofskog fakulteta u Novom Sadu 
-  Član redakcije edicije Lingvističke sveske Odseka za srpski jezik i lingvistiku Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. 
-  Član redakcije zbornika Naučni sastanak slavista u Vukove dane . MSC 
-  Član redakcije časopisa Književnost i jezik 
-   Član redakcije Zbornika Matice srpske za književnost i jezik 
-   Član-saradnik Matice srpske 
-   Član Ekspertske komisije za praćenje i ocenjivanje projekata Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj R. Srbije1994/1996.g. i ponovo od 2003.g. 

Specijalizacije, stipendije, nagrade, studijski boravci u inostranstvu
-  Fulbrajtov stipendista 1979/1980.g (State University of Connecticut) i 1991/1992.g. (Yale University) 
-  Letnja lingvistička škola na Univerzitetu Novi Meksiko (Summer Linguistic School, University of New Mexico, Albuquerque - juni-avgust 1980) 

Učešće na naučnim skupovima
Međunarodni skupovi i konferencije: 
-  VII slavistiški salcburški simpozijum: "Devet vekova kristijanizacije kijevske Rusije", 20-23. oktobar 1988. godine, Salcburg, Austrija. 
-  11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 20, 23, 24, 28, 30, 33. Međunarodni naučni sastanak slavista u Vukove dane, septembar 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1987, 1988, 1900, 1993, 1994, 1998, 2000, 2003. godine, Beograd-Novi Sad. 
-  XI Međunarodni slavistički kongres, avgust 1993. godine, Bratislava. 
-  Međunarodni naučni skup" Život i delo Jovana Rajića", Beograd 1994.g. 
-  Međunarodni simpozijum "Aktuelnosti međuslovenskih jezičkih i književnih kontakata i veza", Beograd, Filološki fakultet-Slavističko društvo Srbije, januar 1995.g. 
-  Međunarodni lingvistički simpozijum u Seulu. Hankuk University of Foreigne Studies, Seul 1997.g. 
-  Četvrti lingvistički skup "Boškovićevi dani", Podgorica 1999.g. 
-  Prva makedonsko srpska konferencija - jezik i književnost, Ohrid, R.Makedonija, 15-18. avgust 2002.g. 
-  XXIX Naučna konferencija (Makedonski jezik), Ohrid, 19-20. avgust 2002.g. 
-  Međunarodna konferencija Temišvarski lingvistički dani, april 2003.g. 
Domaći naučni skupovi i konferencije: 
-  X Jugoslovenski kongres slavista, Struga 1982.g. 
-  Naučni skup posvećen Jakovu Ignjatoviću, Matica srpska, Novi Sad, 1989.g. 

Učešće u naučnim projektima
Realizovani projekti Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj R.Srbije:
-  Istorija srpskohrvatskog jezika za period od 1981-1991.godine sa samostalnim temama iz oblasti jezika srpskih pisaca 18. i 19. veka sa tla Vojvodine; 
-  Psiholingvistika od 1981-1985.g. 
-  Savremeni srpski jezik od 1991-1999.g. 
Aktuelni projekti Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj R.Srbije i međunarodni projekti (period 2001 - 2004/2005.g.): 
-  (1) Projekat Istorija jezika, (2) Projekat Interakcija između teksta i rečnika, (3) Projekat Tumačenje termina savremene lingvistike i njihovo prenošenje na srpski jezik koje finansira Ministarstvo za nauku i tehnologiju Republike Srbije 
-  Prag znanja srpskog jezika, projekat Ministarstva prosvete i sporta Republike Srbije i Saveta Evrope 
-  Srpsko-slovenački projekat koje finansiraju Ministarstvo prosvete i sporta R. Srbije i Ministarstvo prosvete R. Slovenije Standardi za izradu testova za srpski i slovenački kao strani jezik u saradnji za Filozofskim fakultetom u Ljubljani (2004-2005) 

Članstvo u strukovnim udruženjima
-  Član Evropskog društva za 18. veka 
-  Član Društva za srpskohrvatski/srpski jezik i književnost; predsednik Društva za srpskohrvatski jezik Vojvodine od 1988-1991. godine 
-  Član Upravnog odbora Instituta za pedagoška istraživanja, Beograd od 2002.g. 

Poznavanje stranih jezika
Srpski : maternji; 
Engleski : čita, govori, piše; 
Ruski : čita 	

Kompletna bibliografija 
Monografije, studije, priređene knjige, poglavlja u knjigama, udžbenici
- (1984). Sudbina participa u književnom jeziku kod Srba u 19. veku.- Novi Sad (Novi Sad: Institut za južnoslovenske jezike, Filozofski fakultet. Separat iz Priloga proučavanju jezika, 20) 
- (1989). Jezik Jovana Hadžića. Novi Sad: Matica srpska. 
- (2002). Istorijska lingvistika ( Fonološke promene i morfološke alternacije u učenjima mladogramatičara, strukturalista i generativne gramatike) - Novi Sad: Katedra za srpski jezik i lingvistiku Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. 
- (1995). Prirodno pravo Jovana Sterije Popovića.- Novi Sad: Matica srpska. 1995: 171-188 (uredila Sterijin tekst po normama savremenog pravopisa; sačinila rečnik pravne terminologije: Glosar (Rečnik manje poznatih reči, arhaizama i slavenizama) 
- Lehiste, Ilse i Ivić Pavle (1996). Prozodija reči i rečenice u srpskohrvatskom jeziku. Sremski Karlovci - Novi Sad: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića. Str. 351 (prevela sa engleskog i priredila knjigu Ilse Lehiste & Pavle Ivić: Word and sentence prosody in Serbocroatian.- Cambridge, Massachusetts London, England (The MIT Press), 1986. str. 329 ).
- (1996). Jovan Hadžić - Miloš Svetić (u knjizi Srpska čitaonica, Gradska biblioteka u Novom Sadu, Spomenica 1845- 1995 ). Novi Sad: Gradska biblioteka. 
- (2002). Ivić, Pavle i Ilse Lehist. O srpskohrvatskim akcentima. Sremski Karlovci-Novi Sad: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića. 
Članci u časopisima
Reference međunarodnog nivoa (publikacije u međunarodnim časopisima): 
- (1981). "Participi u funkciji termina u književnom jeziku Jovana St. Popovića". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 11: 61-67. 
- (1982). "Iz sinonimije glagolskih priloga u književnom jeziku 19. veka". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 12: 183-187. 
- (1983). "Jedan slučaj sintaksičke dvoznačnosti i funkcija gramatičkog roda (na materijalu iz jezika pisaca 19. veka)". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 13: 111-113. 
- (1984). "Jovan Hadžić i gramatička terminologija Vukovske epohe". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 14: 47-53. 
- (1985). "Jedan oblik kondenzacije zavisnih rečenica (iz jezika srpskih pisaca 19. veka)". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 15: 133-139. 
- (1987). "Vuk Karadžić i Jovan Hadžić". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 17: 161-167. 
- (1988). "Neke sintaksičke osobenosti Njegoševog književnog jezika". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Beograd: MSC. 18/2: 475-480. 
- (1990). "Tipovi ortografskih prosedea u predvukovskom periodu". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 20/2: 91-96. 
- (1990). "Paša od tri repa". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku. Novi Sad. XXXVIII: 475-478. 
- (1990). "Neke sintaksičke osobenosti književnog jezika Jakova Ignjatovića". Zbornik Matice srpske za književnost i jezik. Novi Sad. XXXVIII/1: 159-163. 
- (1994). "Parcelacija rečenice u jeziku srpskih pisaca 19. veka". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku . XXXVII/1-2: 597-603. 
- (1995). "O parcelaciji rečenice (u 'Seobama' M. Crnjanskog i 'Hazarskom rečniku' M. Pavića)". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 23/2: 347-353. 
- (1995). "Ortoepska norma - danas". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 24/1: 311-317. 
- (1996). "Još jednom o modelu impersonalne rečenice s akuzativom direktnog objekta". Srpski jezik . 1-2: 70-77. 
- (1996). "Jezik Sterijinih pravnih spisa (infinitiv - neka značanja i funkcije)". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 25/2: 79-84. 
- (1997). "Jedan pokušaj lingvostilističke analize Rajićevog speva Boj zmaja s orlovi ". Zbornik "Jovan Rajić". Beograd: Institut za književnost i umetnost.149-154 str. 
- (1997). "Problemi transkripcije korejskih reči na srpski jezik". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku. XL/2: 267-279. 
- (1998). "Korean phonology vs. Serbo-Croatian and Slovak phonology. Contrastive analysis of Korean and Serbo-Croatian and Slovak language consonantal systems". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku. XLI/1: 91-105 (u koautorstvu sa Jozef Štefanikom). 
- (1998). Upotreba participa u književnom jeziku Jovana Sterije Popovića". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku. XLI/2: 95-102. 
- (1999). "Semantika i narodna taksonomija biljnog i životinjskog sveta". Zbornik radova sa Četvrtog lingvističkog skupa "Boškovićevi dani" . Naučni skupovi, knj. 53. Odjeljenje umjetnosti . Podgorica: Crnogorska akademija nauka i umjetnosti. 17: 97-110. 
- (1999). "O kategoriji broja kod imenica (pluralia tantum)". Naučni sastanak slavista u Vukove dane. Zbornik radova. Beograd: MSC. 28/2: 87-96. 
- (2000). "Padeži sa posesivnim značenjem u semberijskom govoru". Zbornik Matice srpske za filologiju i lingvistiku XLIII: 581-588. 
- (2000). "Apozitivni i/ili predikativni atribut (dijahrono-sinhroni aspekt; terminološko-pojmovna razmatranja)". Južnoslovenski filolog . LVI/3-4: 1141-1160 (u koautorstvu sa Vladislavom Petrović). 
- (2002). "Atribucija objekta uz glagole percepcije (dijahrono-sinhroni plan)". Naučni sastanak slavista u Vukove dane, Zbornik radova. Beograd: MSC. 30/1: 53-59 (u koautorstvu sa Vladislavom Petrović). 
- (2003). "Kontrastívna analýza konsonantických systémov kórejského, srbského a slovenského jazyka". Zborník Filozofickej fakulty Univerzity Komenského. Philologica. LVI: 147-159 (u koautorstvu sa Jozefom Štefánikom). 
- (2003). "Problemi proučavanja istorije (srpskog) književnog jezika". Probleme de filologie slavă . Timişoara: Universitatea de vest din Timişoara. Facultatea de litere, filosofie şi istorie. XI: 109-116. 
- (2003). "Prag znanja i rečnik". Naučni sastanak slavista u Vukove dane, Zbornik radova. Beograd: MSC. 33/1: 
Reference nacionalnog nivoa (publikacije u domaćim časopisima): 
- (1973). "Glavne fonetske osobine semberijskog govora". Prilozi proučavanju jezika . Novi Sad: Katedra za južnoslovenske jezika Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. 9: 79-127.
- (1974). "Glavne morfološke osobine imenica u govoru Semberije". Godišnjak Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. Novi Sad: Filozofski fakultet. XVII/1: 183-194. 
- (1977-1978). "Značenja i funkcija glagolskih priloga u romanu 'Usta puna zemlje' Branimira Šćepanovića". Prilozi proučavanju jezika. Novi Sad: Institut za južnoslovenske jezike Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. 13-14: 53-67. 
- (1982). Komunikacijske i govorno-jezičke karakteristike TV dnevnika Televizije Novi Sad na srpskohrvatskom jeziku. Fonetske karakteristike. Izveštaji i studije. Novi Sad: Odeljenje za istraživanje programa i auditorijuma Radio-Televizije Novi Sad. 14: 69-95 (u koautorstvu sa Dragoljubom Petrovićem). 
- (1985). O projektu Govor i jezik u emisijama Radio Novog Sada na srpskohrvatskom jeziku. Fonetske karakteristike. Izveštaji i studije. Novi Sad: Služba za istraživanje programa i auditorijuma Radio-Televizije Novi Sad. 11: 6-20. 
- (1987). "Odnos Vuka i Hadžića (Vuk u Hadžićevom Letopisu )". Književni jezik. Sarajevo: Odsjek za južnoslovenske jezike Filozofskog fakulteta u Sarajevu i OOUR Institut za jezik. RO Institut za jezik i književnost u Sarajevu. 16/2: 99-106. 
- (1988). "Platon Atanacković i Vuk Karadžić". Dometi, časopis za kulturu. Sombor: Narodna biblioteka "Karlo Bijelicki". 54: 105-109. 
- (1994). "Dositejeve Basne i Naravoučenija (jezička analiza - relativne rečenice). Godišnjak Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. Novi Sad: Filozofski fakultet. XXIII: 45-51. 
- (1995). "Aktuelizacija jednog segmenta jezika predvukovskog perioda u savremenom srpskom jeziku". Književnost i jezik. Beograd: Društvo za srpski jezik i književnost Srbije. 1-2: 43-48. 
- (1996). "Akcenti u srpskom jeziku". Danica. Beograd: Vukova zadužbina. 259-269. 
- (1999). "Jovan Hadžić (1799-1869)". Danica. Beograd: Vukova zadužbina. 339-350. 
Prikazi i kraći članci 
- (1987). "Šta smo izgubili progonstvom participa iz književnog jezika". Jezik, časopis za književnost i srodne delatnosti duha studenata Filološkog fakulteta Beogradskog univerziteta. Beograd: Filološki fakultet. 20: 77-79. 
- (1990). "Književni jezik Dositeja Obradovića". Bilten Zavoda za udžbenike. Novi Sad: Zavod za udžbenike. 55: 12-16. 
- (1994). "Stari srpski zapisi i natpisi iz Vojvodine". Danica. Beograd: Vukova zadužbina. 261-266. 
- (1999). Peter Ladefoged, Ian Maddieson. The Sounds of the World's Languages . Oxford, UK - Cambridge, Mas. USA: Backwell Publishers 1996: V-XXI, 1-425 + 1. Zbornik za Matice srpske filologiju i lingvistiku. XLII: 539-549. 
- (2000). "Aktuelni problemi naše ortoepske norme". Zadužbina. Beograd: Vukova zadužbina. 
- (2002). Blaže Koneski. Istoriska fonologija na makedonskiot jazik. Skopje: MANU - Fondacija "Trifun Kostovski". 2001: I-XXXIX, 1-168 str. A Historical Phonology of the Macedonian Language. Skopje: MASA - Fondation "Trifun Kostovski". 173-329 pp. 	

Dr. sc. Ljudmil Spasov, red. prof.
Zaposlen: Filološki fakultet Univerziteta u Skoplju

Dr. sc. Božidar Kunčev, red. prof.
Zaposlen: Filološki fakultet Univerziteta u Sofiji

Адрес           - 1000 СОФИЯ, УЛ. ЛЮБЕН КАРАВЕЛОВ 83, 
тел. 9876176

Дата на раждане – 28.9.1948

Образвание   - БЪЛГАРСКА ФИЛОЛОГИЯ, СУ “СВ. КЛ. ОХРИДСКИ” /1974/

Академичен статус  - ПРОФЕСОР – Д-Р /2004/ . 

ТЕМА НА ХАБИЛИТАЦИОННИЯ ТРУД: “КОНЦЕПЦИЯТА ЗА ЧОВЕШКАТА  УЧАСТ В ТВОРЧЕСТВОТО НА АТАНАС ДАЛЧЕВ, АЛЕКСАНДЪР ВУТИМСКИ И АЛЕКСАНДЪР ГЕРОВ”

-	ДОЦЕНТ – Д-Р /1992/
-	Д-Р ПО ФИЛОЛОГИЯ /1988/. 
-	ТЕМА НА ДИСЕРТАЦИОННИЯ ТРУД “АЛЕКСАНДЪР ВУТИМСКИ. ЖИВОТ И ТВОРЧЕСТВО”

Месторабота      - СОФИЙСКИ УНИВЕРСИТЕТ 
“СВ.КЛИМЕНТ ОХРИДСКИ” /1988/

-	1988 –1992 : АСИСТЕНТ, 
-	СТАРШИ АСИСТЕНТ, 
-	ГЛАВЕН АСИСТЕНТ ПО ИСТОРИЯ НА БЪЛГАРСКАТА ЛИТЕРАТУРА СЛЕД ОСВОБОЖДЕНИЕТО
-	1992 : ДОЦЕНТ ПО ИСТОРИЯ НА БЪЛГАРСКАТА ЛИТЕРАТУРА СЛЕД ОСВОБОЖДЕНИЕТО
-	2004 : ПРОФЕСОР ПО ИСТОРИЯ НА БЪЛГАРСКАТА ЛИТЕРАТУРА СЛЕД ОСВОБОЖДЕНИЕТО

Преподавателска дейност  - СУ “СВ. КЛИМЕНТ ОХРИДСКИ”
                                      Упражнения и лекции по История на българската литература от Освобождението до наши дни, лекционен курс “Идеята за човека в българската поезия”

Членство в дружества, научни съвети, организации, комисии   - Съюз на българските писатели /1988-1994/, Сдружение на българските писатели /1994-/, Факултетски съвет на Факултета по славянски филогии /1999-/, Специализиран съвет по литературознание към ВАК /1999- /

Бил съм член на редколегията на литературния алманах “Простори”, член на редакционния съвет на в. “Литературен форум”, член на редколегията на в. “Век 21”, от 1977 до 1990 съм бил редактор в отдел “Теория и критика на списание “Септември”. Многобройни участия в предавания на радиото и телевизията, водещ на литературни рубрики във вестниците “АБВ” и “Демокрация”

Научни интереси   - История на българската литература и култура /19 и 20 век/; поезията на поколението на 40-те години; проблеми на екзистенциализма и персонализма в литературата; тоталитаризъм и литература; критически хуманизъм  

   СПИСЪК НА  НАУЧНИТЕ ТРУДОВЕ

КНИГИ:

“Един бял лист, едно перо” /Народна младеж, 1981/ - книга със статии по проблеми на съвременната българска поезия

“Александър Вутимски” /Наука и изкуство, 1984/ - монография за творчеството на поета Александър Вутимски

“Иван Пейчев” /Български писател, 1986/ - монография за творчеството на поета и драматурга Иван Пейчев

“Александър Геров” /Наука и изкуство, 1987/ - монография за творчеството на поета Александър Геров

“Поглед върху поезията” /Български писател, 1990/ - книга със статии върху проблеми, свързани с творчеството на Райко Жинзифов, Стоян Михайловски, Кирил Христов,  Теодор Траянов, Димчо Дебелянов, Стамен Панчев, Атанас Далчев, Никола Фурнаджиев, Славчо Красински, Валери Петров, Радой Ралин, Петър Караангов, Константин Павлов, Николай Кънчев, Калин Донков, Борислав Геронтиев и Борис Христов

“Заслушан в трепетите на душата” /Народна младеж, 1990/ - книгата съдържа монографиите за Вутимски, Иван Пейчев и Александър Геров

“Концепцията за човешката участ в творчеството на Далчев, Вутимски и Геров” /хабилитационен труд, 2003/

“Насаме с Гъливер” / Изд. ателие АБ, 1997 / - монография за поетическото творчество на Радой Ралин

ИЗБРАНИ СТУДИИ, СТАТИИ И ДРУГИ ПУБЛИКАЦИИ ОТ ПОСЛЕДНО ВРЕМЕ:

“От бунта до просветлението” / статия за поезията на Димчо Дебелянов/ - в сборника “Творби и прочити” /Тилиа, 1996/

“Полет над бездната” / статия за Димчо Дебелянов/ - Литературен форум, бр. 20, 21 май 2002

“Проблемът за човека” / статия за кризата на духовните ценности/ - Про & Анти, 26 октомври 2001

“Участ” и “съдба” в поезията на Атанас Далчев” /проблемна статия/ - Български език и литература, 2003, № 4

“Вечер” на Атанас Далчев” /проблемна статия/ - Литературен вестник, бр. 32 от 9-15 октомври 2002

“Човешката душа разпната” /предговор/ - в сборника “Атанас Далчев. Критически прочити” /Просвета, 2000/

“С правото да бъде надвременен” /послеслов/ - в книгата “Синьото момче разказва” /Унив. изд. “Св. Кл. Охридски”, 2003/

“Александър Вутимски: “Не съм затворен кръг” /статия/ - Български месечник, 1998, № 6-7

“Но нали да живееш е хубаво?” /статия за творчеството на Вутимски, приета за печат в сп. “Критика”/

“Когато и където прахът ти да почива” /статия за Вутимски/ - Критика, 2001, № 2

“Александър Геров и човешката участ” / статия върху проблеми от творчеството на Геров/ - в сборника “Разночетенията на текста” /Унив. изд. “Св. Кл. Охридски”, 2003/

“Когато времето кристализира” / статия за творчеството на Александър Геров/ - Литературен вестник, 1999, 26 май 

“В усмихнатия свят на битието” /рецензия за стихосбирката “Да” на Иван Теофилов/ - Литературен форум, бр. 20 от 25-31 май 1994

“Думи за Николай Кънчев” /стаия за поезията на Николай Кънчев/ - Век 21, бр. 8 от 1-14 май 1998

“Със смирение, болка и човечност” /рецензия за стихосбирката “По пътя за Емаус” на Вътьо Раковски/ - Литературен форум, бр. 30 от 24 септември 1998

“Приписките на поета” /рецензия за стихосбирката “Скални приписки” на Йордан Палежев/ - Литературен форум, бр. 33 от 27 октомври 1998

“Не “всичко е позволено” /рецензия за стихосбирката “Сезони на един живот” на Иван Симеонов/ - Век 21, бр. 9, 1998

“Роман за нашата драма” / рецензия за романа “Баронови” на Ивайло Петров/ - Век 21, бр. 23  от 5-11 декември 1997

“Ярък и многозначителен портрет на епохата” /рецензия за романа “Генезис ІІ” на Димитър Бочев/ - Век 21, бр. 21 от 4-10 юли 1997

“Между деня и нощта” /рецензия за романа “Началото на здрача” на Любен Станев/, Литературен форум, бр. 9 от 5 март 1997
“За истините и Истината” / статия за творчеството на Светослав Лучников/ - Про & Анти, 30 март 2001

“Повече от словесност” /рецензия за книгата на Димо Димовски “Незавършен речник на лъжите”/ - Български месечник, 1998, № 6-7

“За да разбираш все повече” / предговор към книгата “Водата е в жаждата. Обичан съм, значи съществувам” / - ЛИК, 2002

“Дело на кураж” / предговор към сборника с критически статии “Позиция” на Йордан Бадев / - Изд. на БАН, 1993

“За това, без което не можем” /предговор към книгата на Розалия Ликова “Литературни търсения през 90-те години. Проблеми на постмодернизма”/ - Марин Дринов, 2001

“Честният кръст на самопознанието” / статия за поезията на Борис Христов/. “Разум и възвишеност” – Изд. ателие Аб, 2004

Dr. sc. Durđa Strsoglavec (docentica zaposlena na Filozofskom fakultetu sveučilišta u Ljubljani ili mr. sc.  Anisa Avdagić (asistentica Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Tuzli)

Dr. Đurđa Strsoglavec, docent

rođena 5. 8. 1967. 

od 1987 do 1994: studij na Filozofskom fakultetu u Ljubljani (hrvatki, srpski i makedonski jezik s književnostima (A) te slovenski jezik i književnost (B))
1994: diplomirala 
1995: upisala poslijediplomski magistarski studij hrvatske i srpske književnosti 
1998: magistrirala (Hrvaška nova proza) 
2001: doktorirala (Pripovedne tehnike v sodobni srbski in hrvaški književnosti (na primeru proze Danila Kiša, Milorada Pavića in Pavla Pavličića))
1996-2003: radi kao asistentica za hrvatsku i srpsku književnost na Odsjeku za slavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta u Ljubljani 
2003-: radi kao docentica za hrvatsku i srpsku književnost na Odsjeku za slavistiku Filozofskog fakulteta u Ljubljani 
1999-: suradnica programske grupe Medkulturne literarnozgodovinske in literarnoteorijske raziskave s področja germanistike, anglistike in slavistike pri 
Znanstvenom institutu Filozofskog fakulteta,  
1998, 1999: suradnica simpozija Il Plurilingguismo nell’Europa Centrale: Settecento u organizaciji Inter University Centre Dubrovnik, 
1999, 2001: suradnica Slovensko-hrvatskog slavističnog susreta u organizaciji Odsjeka za slavistiku Filozofskog fakulteta u Ljubljani te Odsjeka za kroatistiku   Filozofskog fakulteta u Zagrebu
1999-: lektorica za slovenski jezik na Seminaru slovenskoga jezika, literature i kulture
2002-2004: suradnica Kurikularne komisije za hrvatski jezik kao fakultativni predmet u devetogodišnjoj školi kod Zavodu Republike Slovenije za školstvo. 
2001-2003, 2003-2004: suradnica bilateralnih projekata između Republike Slovenije i Republike Hrvatske te između republike Slovenije te Bosne i Hercegovine

POPIS RADOVA ĐURĐE STRSOGLAVEC 

1. STRSOGLAVEC, Đurđa. Goran Tribuson. Književ. rev. (Osijek), 1996, god. 36, 
br. 1/2, str. 67-91. [COBISS.SI-ID 7231842] 

2. STRSOGLAVEC, Đurđa. Hrvaška proza ob koncu prejšnjega tisočletja. Slav. rev., 
okt.-dec. 2002, letn. 50, št. 4, str. [481]-486. [COBISS.SI-ID 20210018] 

3. STRSOGLAVEC, Đurđa. Hrvatsko ratno pismo : (četiri primjera). V: GÁDANYI, 
Károly (ur.). VI. međunarodni slavistički dani, (Bibliotheca Croatica Hungariae, 
knj. 3/1, knj. 3/2). Sambotel; Pečuh: Hrvatski znanstveni zavod: = Horvát 
tudományos kutatók egyesülete: Visoka nastavnička škola "Berzsenyi Dániel": = 
Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola, 1998, str. 428-436. [COBISS.SI-ID 
16985698] 

4. STRSOGLAVEC, Đurđa. Slovenska in hrvaška mlada proza na zdrsljivih tleh 
postmodernizma. V: FERLUGA PETRONIO, Fedora (ur.). Introduzione allo studio 
della lingua, letteratura e cultura croata : [atti del Convegno internazionale 
di studi, Udine, 20-21 novembre 1997]. Udine: Forum, 1999, str. [35]-43. 
[COBISS.SI-ID 10016610] 

5. SVETINA, Peter, STRSOGLAVEC, Đurđa. Žanrski umor? : primer Novakova-Tribuson : preiskava sodobne slovenske in hrvaške kriminalke. V: KRŽIŠNIK, Erika (ur.), LOKAR, Meta (ur.). Zbornik predavanj. Ljubljana: Center za slovenščino kot 
drugi/tuji jezik pri Oddelku za slovanske jezike in književnosti Filozofske 
fakultete, 1999, str. 147-159. [COBISS.SI-ID 9924962] 

6. STRSOGLAVEC, Đurđa. Kresnik in Ksaver Šandor Gjalski skozi čas. V: OREL, 
Irena (ur.). Zbornik predavanj. Ljubljana: Center za slovenščino kot drugi/tuji 
jezik pri Oddelku za slovanske jezike in književnosti Filozofske fakultete, 
2000, str. 225-241. [COBISS.SI-ID 13210978] 

7. STRSOGLAVEC, Đurđa, JURIČIĆ, Antonio. Infantilni pripovijedač u književnom, 
filmskom i kazališnom mediju. V: Nemzetközi szlavisztikai napok, 2002. május 
24-25, (Studia slavica savariensia, 2002, 1/2). Szombathely: [s. n.], 2002, 
2000, 1/2, str. 281-285. [COBISS.SI-ID 21769826] 

8. STRSOGLAVEC, Đurđa. Arsenijevićeva "sapunska opera" u slovenačkom čitanju. V: 
Srpska književnost u kontekstu evropske književnosti, (Naučni sastanak slavista 
u Vukove dane, 30, 2). Beograd: Međunarodni slavistički centar na Filološkom 
fakultetu, 2002, str. [569]-575. [COBISS.SI-ID 19112546] 

9. STRSOGLAVEC, Đurđa. Slovenska proza v južnoslovanskem prostoru. V: HLADNIK, 
Miran (ur.), KOCIJAN, Gregor (ur.). Slovenski roman, (Obdobja, 21). Ljubljana: 
Center za slovenščino kot drugi/tuji jezik pri Oddelku za slovenistiko 
Filozofske fakultete, 2003, str. 597-613. [COBISS.SI-ID 22841442] 

10. STRSOGLAVEC, Đurđa. Priče sa interneta Milorada Pavića. V: Srpska 
pripovetka, (Naučni sastanak slavista u Vukove dane, 31, 2). Beograd: 
Međunarodni slavistički centar na Filološkom fakultetu, 2003, str. [263]-270. 
[COBISS.SI-ID 22252898] 

11. STRSOGLAVEC, Đurđa, TIRGUŠEK, Mateja. Ali imate kaj hrvaškega?. Imate li što 
slovensko? : (slovensko-hrvaški/hrvaško-slovenski literarni prevodi v 90. 
letih). V: POŽGAJ-HADŽI, Vesna (ur.). Zbornik referatov z Drugega 
slovensko-hrvaškega slavističnega srečanja, ki je bilo v Šmarjeških Toplicah od 
5. do 6. aprila 2001. Ljubljana: Oddelek za slavistiko, Filozofska fakulteta, 
2003, str. 193-219, graf. prikazi. [COBISS.SI-ID 21799010] 

14. STRSOGLAVEC, Đurđa. Marko Pohlin, Slovene revival language novus. V: FERLUGA PETRONIO, Fedora (ur.). Plurilingvizem v Evropi 18. stoletja, (Zora, 17). 
Maribor: Slavistično društvo, 2002, str. 117-128. [COBISS.SI-ID 18924130] 

15. STRSOGLAVEC, Đurđa. Seminar Zagrebačke slavističke škole - 30. put. Dubr. 
horiz., 2001, god. 32, br. 41, str. 200-202. [COBISS.SI-ID 17692002] 

16. STRSOGLAVEC, Đurđa. Cvetnićevi zapisi u ritmu balkanata. V: CVETNIĆ, Ratko. 
Kratek izlet : zapisi iz domovinske vojne. Novo mesto: Goga, 2000, str. 107-111. 
[COBISS.SI-ID 13788514] 

17. STRSOGLAVEC, Đurđa. V krizi je knjiga, ne književnost : pogovor s Slavkom Mihalićem, vileniškim nagrajencem. Delo (Ljubl.), 11. sep. 2000, št. 211, leto 42, str. 6. [COBISS.SI-ID 6693784] 

18. POŽGAJ-HADŽI, Vesna, BENJAK, Mirjana, STRSOGLAVEC, Đurđa, KOŠOROK, Olga, SVETINA TERČON, Magdalena. Učni načrt, Izbirni predmet : program osnovnošolskega izobraževanja, Hrvaščina. 1. natis. Ljubljana: Ministrstvo za šolstvo, znanost in šport: Zavod RS za šolstvo, 2004. 23 str., preglednice. ISBN 961-234-345-4. 
[COBISS.SI-ID 213889536] 

19. STRSOGLAVEC, Đurđa. Nenad Veličković, sarajevski 3 v 1. Mentor, 2003, letn. 24, št. 5, str. 61-66, fotograf. [COBISS.SI-ID 23033954] 

20. STRSOGLAVEC, Đurđa. VELIČKOVIĆ, Nenad. "Tu in tam se zavem, da gre pravo življenje mimo, jaz pa zapravljam energijo in čas s fikcijo, z duhovi" : intervju. Paralele (Ljubl.), maj 2003, letn. 7, št. 7, str. 52-59, portret. [COBISS.SI-ID 21501026] 

Mr. sc. Anisa Avdagić, znanstveni asistent
1977.	Rođena u Gračanici.	
1991.	Nakon završene osnovne škole upisuje se u Gimnaziju „Dr. Mustafa Kamarić“.	
1995.	Upisuje se na Filozofski fakultet Univerziteta u Tuzli, Odsjek za bosanski jezik i književnost.	
2000.	Diplomirala na Filozofskom fakultetu u Tuzli. 
Radi kao profesorica bosanskog jezika i književnosti u Srednoj ekonomskoj školi u Tuzli.	
2001.	Postaje članica Redakcije tuzlanskog časopisa za kritiku i umjetnost teorije, Razlika/Differance.	
2002.	Upisuje se na postdiplomski studij “Književnost u postmoderni” na Filozofskom fakultetu u Tuzli. 
Ispite položila u predviđenom roku. Prosječna ocjena na postdiplomskom studiju je 9,88. 
Učestvuje u projektu pod nazivom Slika Drugog u bosanskohercegovačkoj i slovenskoj književnosti koji se realizira u okviru bilateralne saradnje između Filozofskog fakulteta u Tuzli i Filozofskog fakulteta u Ljubljani. 	
2003.	Objavljuje:
„Muška koncepcija svijeta (Još jedno čitanje Grozdanina kikota)“ u Razlika/Differance, časopis za kritiku i umjetnost teorije, godina 2, broj 5, Tuzla: Društvo za književna i kulturalna istraživanja, 2003, 197.-204.

„Pripitomljeni diskurz (O nekoliko crtica Nafije Sarajlić)“ u Patchwork, časopis za ženske studije, broj 1-2, Sarajevo: Udruženje građanki „Žene ženama“- Ženske studije „Žarana Papić“, 2003, 123.-131.	
2004.	
Na Filozofskom fakultetu u Tuzli pred komisijom u sastavu: dr. Ahmet Kasumović, redovni profesor, predsjednik, dr. Nedžad Ibrahimović, docent, mentor i dr. Nirman Moranjak-Bamburać, redovna profesorica, članica, brani magistarski rad pod nazivom „Konstrukcija ženskog identiteta u romanima Abdurezaka Hivzi Bjelevca“ i stiče zvanje magistra humanističkih nauka iz područja književnosti.	

    
4.5. Praktična, odnosno terenska nastava, odvija se na Odsjeku u obliku studentskih putovanja u južnoslavenske zemlje, pa se u tom smislu «nastavna baza» mijenja iz godine u godinu, od slučaja do slučaja. 

4.6. Optimalan broj studenata koji se mogu upisati s obzirom na prostor, opremu i broj nastavnika: 60 studenata/tica.

4.7. Procjena troškova studija po studentu (prema procjeni Uprave Fakulteta).

4.8. Način praćenja kvalitete i uspješnosti izvedbe studijskog programa (prema uputama Rektorskog zbora sastavlja Uprava Fakulteta).

5. OSTALE NAPOMENE 

Ona se tiče naše kadrovske ekipiranosti koja je u nesrazmjernom zaostatku prema potrebama izvođenja studija i prema zahtjevima za pomlađivanjem znanstveno-nastavnog  kadra. Razloga je više: od otvaranja novih studija (bugaristika) do povijesnih razloga koji nam nisu omogućavali kadrovsko ekipiranje. Dosadašnji studij južne slavistike realiziramo s 12 zaposlenika (od toga tri vanjska/e suradnika/ce, dvije ugovorne lektorice i 7 trajno zaposlenih). Mi smo za sada kadrovski ekipirani (s tri vanjska suradnika/ce) za realizaciju preddiplomskog dijela studija, ako nam se odobri angažiranje asistenta/ice za srpski jezik i predavača za kolegije: Srpska dijalektologija, Povijest srpskog jezika, Leksikologija. Za planirana usmjerenja (jezično-prevoditeljski, književno-interkulturni i nastavni) u diplomskom dijelu studija potrebno nam je još šest zaposlenika (1 asistent/ica za bugarsku književnost, 1 asistent/ica za mekedonsku književnost, 1 asistent/ica za slovensku knjižvnost, 1 asistent/ica za crnogorsku i srpsku književnost, 1 asistent/ica za interkulturnu povijest književnosti i bosansku književnost, 1 asistent/ica za makedonski jezik, 1 asistent/ica za bugarski jezik). 

	Pročelnik Odsjeka za južnoslavenske jezike i književnosti:

	Dr. sc.  Dušan Marinković, izv. prof.

U Zagrebu, 28. 02. 2005.