Sveučilište u Zagrebu
Filozofski fakultet
Odsjek za lingvistiku

PROGRAM PREDDIPLOMSKOGA STUDIJA LINGVISTIKE

1. UVOD
a) Razlozi za pokretanje studija
Svako veće sveučilište u Europi ima studij lingvistike. Vrlo su često takvi studiji podijeljeni u više smjerova, no za naše prilike činilo se najprimjerenijim pojedine specijalizacijske smjerove uvesti tek na razini diplomskoga studija. Potrebe za takvim studijem proizlaze iz:
•	težnje za sveopćim razumijevanjem jezičnoga fenomena kao jedinstvenoga obilježja ljudske vrste
•	razvitka svijesti i potreba za istraživanjem etničke i kulturne raznolikosti čovječanstva koje jezici svijeta čine neodvojiv dio
•	razvitka suvremenih informatičkih i telekomunikacijskih tehnologija kod kojih je, međutim, prirodni jezik još uvijek temeljni kod za interpersonalan prijenos obavijesti
•	težnje za primjenom lingvističkih spoznaja u ostalim društveno-humanističkim znanostima (npr. sociologiji, psihologiji, patologiji govora, glotodidaktici itd.)
•	razvitaka spoznaja o funkcioniranju ljudskoga uma i mozga

b) Dosadašnja iskustva predlagača u provođenju ekvivalentnih ili sličnih programa
Odsjek za lingvistiku (prije 1999. Odsjek za opću lingvistiku i orijentalne studije, a prije 1968. Odsjek za opću lingvistiku i komparativnu književnost) Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu održava Studij opće lingvistike od ak. godine 1968/69. Neki se oblici nastave danas obuhvaćene tim studijem — indoeuropeistička poredbena gramatika — na zagrebačkom sveučilištu održavaju još od ak. godine 1874/75, a godine 1908. osnovana je Katedra za indogermansku komparativnu filologiju.
d) Otvorenost studija prema pokretljivosti studenata
Studij otvara mnoge mogućnosti suradnje s drugim odsjecima u organizaciji kurikuluma i izvođenju nastave.
2. OPĆI DIO
2.1. Naziv studija
Preddiplomski studij lingvistike
2.2. Nositelj studija
Odsjek za lingvistiku Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
2.3. Trajanje studija
Studij traje ukupno 6 semestara.
2.4. Uvjeti upisa na studij
Završeno srednjoškolsko obrazovanje i položen razredbeni ispit na Filozofskome fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.
2.5. Preddiplomski studij
U preddiplomskome studiju lingvistike studenti stječu temeljna općelingvistička znanja koja ih ponajprije kvalificiraju za diplomski studij lingvistike, ali i sve one humanističke studije u zemlji i inozemstvu koji prihvaćaju tako formirane prvostupnike (baccalaureuse) lingvistike. Studenti usvajaju temeljne metode jezičnoga opisa kako raslojeno prema jezičnim razinama (fonologija, morfologija, sintaska i semantika) tako i prema različitim predmetima istraživanja te metodološkim pristupima (opća, indoeuropska, algebarska, primijenjena, kognitivna, korpusna lingvistika). Preddiplomski studij lingvistike daje općelingvističku perspektivu svim studentima koji uz lingvistiku studiraju neku (neo)filološku grupu, neku drugu studijsku grupu iz područja društvenih znanosti (npr. sociologiju, etnologiju, antropologiju, informacijske znanosti, novinarstvo, političke znanosti, marketing itd.)
2.8. Stručni ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija
Akademski naziv koji student stječe po završetku preddiplomskoga studija lingvistike je prvostupnik lingvistike / baccalaureus linguisticae / BA of linguistics ili kako već bude određeno Statutom Sveučilišta u Zagrebu.

3. OPIS PROGRAMA
3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta
Svi se predmeti predaju u obliku jednosemestralih kolegija osim zajedničkoga predmeta — stranoga jezika koji se predaje kao dvosemestralni kolegij. Za sada je predviđeno da se svi predmeti predaju na hrvatskome jeziku. Svi predmeti u ovom programu studija donose 5 bodova.
Na studiju lingvistike postoje dvije vrste izbornih predmeta: unutarnji, koje nudi sam Odsjek,  i vanjski, koji se biraju iz ukupne ponude predmeta na Fakultetu/Sveučilištu.

3.1.1. Preddiplomski studij lingvistike: obvezni predmeti
L001: Opća lingvistika
L002: Indoeuropska lingvistika
L101: Fonologija
L102: Morfologija
L103: Sintaksa
L104: Semantika
Zxxx: Strani jezik (1 sat predavanja + 1 sat vježbi tjedno, 2 semestra, ukupno 2 boda)
Zxxx: Tjelesna i zdravstvena kultura (tijekom 6 semestara, ne boduje se)

3.1.2. Preddiplomski i diplomski studij lingvistike: unutarnji izborni predmeti
L003: Algebarska lingvistika
L004: Primijenjena lingvistika
L201: Prepoznavanje riječi
L202: Povijest lingvističkih teorija
L211: Indoeuropska morfologija
L212: Indoeuropsko čitanje latinskih tekstova
L213: Lingvistička propedeutika
L214: Lingvistička tipologija
L221: Umjetni jezici
L222: Generativna gramatika
L223: Korpusna lingvistika
L231: Lingvistika i njezini dijalekti
L241: Kognitivna lingvistika

L401: Tečaj indoeuropskoga jezika
	L401a: Tečaj sanskrta
	L401b: Tečaj grčkoga
	L401c: Tečaj latinskoga
	L401d: Tečaj staroslavenskoga
	L401e: Tečaj litavskoga
	L401f: Tečaj albanskoga
L402: Tečaj neindoeuropskoga jezika
	L402a: Tečaj turskoga
	L402b: Tečaj madžarskoga
	L402c: Tečaj japanskoga
	L402d: Tečaj kineskoga
	L402e: Tečaj arapskoga
U okviru jezičnih tečajeva treba predvidjeti stanovit broj sati terenske nastave.

Cjelovit popisi vanjskih izbornih predmeta za preddiplomski studij sastavit će se nakon što bude poznata ponuda predmeta s ostalih studijskih grupa Filozofskoga fakulteta i/li Sveučilišta u Zagrebu.

3.2. Opis svakoga predmeta

3.2.1. naziv
L001: Opća lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno
Bodovat će se aktivnost studenata u diskusijama na satu, kratki pisani radovi na satu, domaće zadaće, seminarski rad, i konačno, ispit.

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Unutar kolegija će se razraditi neke od osnovnih općelingvističkih tema, npr. univerzalne karakteristike ljudskoga jezika koje su predmet lingvističkog znanstvenog proučavanja: priroda i porijeklo jezika, različiti jezični identiteti, jezične funkcije i principi njegove organizacije (strukturalni, socijalni, psihološki aspekt).
Proanalizirat će se osnovno pojmovlje suvremene lingvistike u funciji aktualnih linvističkih teorija i metoda istraživanja jezika (strukturalističkih, generativističkih i kognitivističkih), te će se ono primijeniti i upotpuniti za potrebe opisa jezičnih jedinica na pojedinim razinama jezične strukture i analize – fonetske,  fonološke, morfološke, sintaktičke i semantičke.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Osposobljenost studenata za razumijevanje osnovnih lingvističkih tema i problema unutar različitih intra- i ekstralingvističkih disciplina, upućivanje studenata u temeljnu lingvističku terminologiju te njihova osposobljenost za snalaženje u aktualnoj lingvističkoj literaturi.

3.2.9. popis obvezatne literature
Radford, A., M. Atkinson, D. Britain, H. Clahsen, A. Spencer (1999) (ur.) Linguistics. An introduction. Cambridge: University Press
Škiljan, D. (1994) Pogled u lingvistiku. Naklada BENJA, Rijeka 
Glovacki-Bernardi,  i dr. (2001) Uvod u lingvistiku. ŠK, Zagreb
Crystal, D. The Cambridge encyclopedia of language, 2-nd ed.  Cambridge University Press, 1997.

3.2.10. popis dopunske literature
Akmajian, A., R.A. Demers, A.K. Farmer, R.M. Harnish, Linguistics: an introduction to language and communication,  The MIT Press, 1997. 
Fromkin, V., R. Rodman, 1997.VI An Introduction to Language. Holt, Rinehart and Winston, Inc., The Dryden Press,  SAunders College Publishing, 
Steven Pinker. The Language Instinct: How the Mind Creates Language. New York: HarperPerennial, 1994.
de Saussure F. (1916/2000) Tečaj opće lingvistike, ArTresor naklada,  Institut za jezik i jezikoslovlje, Zagreb

Lingvistički linkovi:
http://www.sil.org/linguistics/glossary/ 
http://linguistlist.org/ 
http://www.ling.rochester.edu/linglinks.html 
http://www.sil.org 
http://www.june29.com/HLP/ 
http://people.biola.edu/faculty/petes/linguistics/wwl.htm 
http://www.mc.maricopa.edu/academic/cult_sci/anthro/Language/index.html
3.2.1. naziv
L002: Indoeuropska lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Na kolegiju se studenti upoznaju s poviješću starih ie. jezika, upoznaju s metodama poredbene lingvistike i s poredbenom fonologijom ie. jezika.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, MH, Zagreb 1997.
A. Meillet, Uvod u uporedno proučavanje indoeuropskih jezika, Beograd 1959.

3.2.10. popis dopunske literature
R. S. P. Beekes, Comparative Indo-European Linguistics, Benjamins, Amsterdam 1995.
O. Szemerényi, Einführung in die vergleichende Sprachwissenschaft, Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1989.

3.2.1. naziv
L003: Algebarska lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Mjesto algebarske lingvistike u lingvistici. Logika: algebra sudova, logički sud/iskaz (jednostavni i složeni), notacija, negacija, konjunkcija, disjunkcija, implikacija, ekvivalencija, Shefferova operacija, redukcija logičkih operacija, Booleove funkcije; predikatna logika, kvantifikacija; prirodni jezik i logika; logika kao umjetni jezik. Teorija skupova: pojmovi skupa, podskupa, praznoga skupa; jednakosti, presjeka, unije, razlike, dopune skupova, Kartezijev umnožak skupova. Odnosi i algebarske strukture: pridruživanje, uređaj (strogi i nestrogi), uređeni par, odnos, povratnost, rešetka, grupoid, monoid, poluskupina, skupina, slovoreni odnosi, brojni odnosi, preslikavanje.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Uvodi, priprema i upoznaje studente s modelima i metodama neophodnim za razumijevanje formalnih pristupa u lingvistici i lingvističkim teorijama.

3.2.9. popis obvezatne literature
Partee, B., Meulen, A. T., Wall, R. E. (1990) Mathematical Methods in Linguistics, Kluwer, Dordrecht.
Zsigmond, H.; Mihály, S. (1976) Pristup modernoj algebri, Školska knjiga, Zagreb. 
Kalužnin, L. A. (1975) Što je matematička logika, Školska knjiga, Zagreb (poglavlja I. i III.) .
Kovač, Srećko (1994) Logika, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb.

3.2.10. popis dopunske literature
László Bulcsú: »Broj u jeziku«, Naše teme, 6/1959, Zagreb (pretisak u SOL 10/1990).

3.2.1. naziv
L004: Primijenjena lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izboran

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Upoznavanje s osnovnim spoznajama o odnosu između jezika i psihe, jezika i djelovanja, jezika i društva, te jezika i obrazovanja, odnosno s osnovnim pojmovima psiholingvistike, sociolingvistike, pragmalingvistike i glotodidaktike.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje ključnim terminima (poput prepoznavanje, razumijevanje; diglosija, jezična standardizacija;  govorne radnje, konverzacijske implikature; usvajanje glasova, usvajanje riječi) te interdisciplinarnim pristupom istraživanju jezika.

3.2.9. popis obvezatne literature
Garman, Michael (1991), Psycholinguistics, Cambridge: CUP.
Wardhaugh, Ronald (1996), An Introduction to Sociolinguistics, Oxford: Blackwell.
Pupovac, Milorad, (1990), Jezik i djelovanje, Zagreb: Pitanja.
Ingram, David (1996). First Language Acquisition,  Cambridge: CUP.

3.2.10. popis dopunske literature
Gernsbacher, Morton Ann (1994), Handbook of Psycolinguistics, San Diego: Academic Press.
Coulmas, Florian (2000), The Handbook of Sociolinguistics, Oxford: Blackwell.
Lewinson, Stephan (1984), Pragmatics, Cambridge: CUP.

3.2.1. naziv
L101: Fonologija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata vježbi tjedno
Bodovat će se pisani radovi na satu, domaće zadaće i ispit.

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Kao preduvjet razumijevanja fonoloških klasifikacija, kolegij u svom početnom dijelu obuhvaća upoznavanje elementarnih fonetskih znanja o percepciji i produkciji glasova ljudskoga jezika/govora, njihova akustička i, prije svega, artikulacijska svojstva te načine njihova bilježenja (IPA). Upoznavanje fonološke teorije i metodologije kreće od pitanja  kako se ogromna glasovna raznolikost organizira u formalne i funkcionalne fonološke obrasce u različitim jezicima.
Upoznavanje s različitim fonološkim teorijama (tradicionalna fonologija, teorija distinktivnih obilježja, autosegmentalna fonologija) podrazumijeva upoznavanje  s osnovnim fonološkim jedinicama (segmentalim i suprasegmentalnim) te različitim razinama i pravilima njihova organiziranja. Kao temeljne jedinice fonološke reprezentacije i upotrebe razmatraju se fonem, distinktivno obilježje i slog.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje fonološkom teorijom i metodologijom jezičnoga opisa na fonološkoj razini te osposobljavanje za različite oblike fonoloških istraživanja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Catford, J.C. (1990)  A Practical Introduction to Phonetics, Clarendon Press, Oxford
Radford, A., M. Atkinson, D. Britain, H. Clahsen, A. Spencer (1999) (ur.) Linguistics. An introduction. Cambridge: University Press, str. 25-141.
Jelaska, Z. (2004) Fonološki opisi hrvatskoga jezika. Glasovi, slogovi, naglasci. Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada.

3.2.10. popis dopunske literature
Michael Dürr, Peter Schlobinski, (1994) Einführung in die deskriptive Linguistik. Westdeutscherverlag, str. 29-70.
Roca, I., Johnson, W., & Roca, A. (1999). A Course in Phonology, Oxford: Blackwell
Ladefoged, P. (2000). Vowels and Consonants : An Introduction to the Sounds of Languages, Oxford: Blackwell
Muljačić, Ž. (1972) Opća fonologija i fonologija suvremenoga talijanskog jezika, Zagreb: Školska knjiga
Jakobson, R.; Halle, M. (1988) Temelji jezika, Zagreb: Globus
Babić, S.; Brozović, D.; Moguš, M.; Pavešić, S.; Škarić, I.; Težak, S. (1991) Povijesni pregled, glasovi i oblici hrvatskoga književnog jezika, Zagreb: HAZU-Globus

3.2.1. naziv
L102: Morfologija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezan

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L101

3.2.7. sadržaj
Tradicionalnogramatički pristup: promjenljive/nepromjenljive riječi, fleksija/tvorba riječi, osnova/nastavak, vrste afikasa, vrste riječi, paradigma, sandhi promjene, derivacija/kompozicija, odnos fleksije i tvorbe. Suvremenogramatički pristup: generativna fonologija, leksička fonologija, pravila, primjene pravila, ograničenja, odnos morfologije i sintakse; pristupi: word & paradigm; item & arrangement i item & proces.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Svladavanje osnovih metoda i tehnika jezičnoga opisa na morfološkoj razini.

3.2.9. popis obvezatne literature
Matthews, P. H. (21991) Morphology, Cambridge Univ. Press, Cambridge.
Mihaljević, M. (1991) Generativna i leksička fonologija, Školska knjiga, Zagreb.
Spencer, A. (1991) Morphological Theory, Blackwell, Oxford UK-Cambridge MA
Škiljan, D. (1998) Pogled u lingvistiku, Naklada Benja, Rijeka (poglavlje o morfologiji).

3.2.10. popis dopunske literature
Carstairs-McCarthy, A. (1992) Current Morphology, Routledge, London-New York
Odabir članaka s područja morfologije prema izboru za potrebe vježbi.

3.2.1. naziv
L103: Sintaksa

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezatni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L102

3.2.7. sadržaj
Različiti aspekti opisa rečeničnih struktura (sintaktičke funkcije, sintaktičke sastavnice, obavijesna struktura rečenice), i teorijski okviri koji pružaju različite metodološke mogućnosti u analizi rečeničnih struktura: tradicionalni pristup (neposredne sastavnice), generativistički pristup (razne inačice teorije N. Chomskoga, generativna semantika), funkcionalni pristupi od strukturalizma kao temeljnog teorijskog preduvjeta za razvoj funkcionalizma preko semantičkih uloga, teorije valentnosti do RRG-a i njihova razlika u odnosu na  generativnu gramatiku.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Upoznati studente s jednom od četiriju temeljnih lingvističkih diciplina kako bi stekli znanja i kompetencije u opisu sintaktičke jezične razine i razrade načela temeljnih sintaktičkih teorija. Studenti stječu teorijsko-metodološka znanja vezana uz mogućnosti sintaktičkoga opisa.

3.2.9. popis obvezatne literature
Brown, K. & Miller, J. (1996) Concise Encyclopedia of Syntactic Theories, Pergamon (odabrani članci).
Chomsky, N. (1965) Aspects of the Theory of Syntax, MIT Press, Cambridge MA.
De Saussure, F. (2000) Tečaj opće lingvistike, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Zagreb.
Fillmore, Ch. (1968) “The Case for the Case”, Universals in linguistic theory (eds.) E. Bach i R. Harms, New York: Holt, Rinehart & Winston Inc. 
Martinet, A. (1985) Syntaxe Générale, Armand Colin.
Mihaljević, M. (1998) Generativna sintaksa i semantika, HFD, Zagreb.
Tesnière, L. (1988 ) Eléments de syntaxe structurale, Klincksieck.
Van Valin, R. (2001) An Introduction to Syntax, Cambridge.

3.2.10. popis dopunske literature
Chomsky, N. (1984) Sintaksičke strukture, Novi Sad.
Dik, S. C. (1978) Functional Grammar Amsterdam, North-Holland, 1978
Filipović, R. (ur.) (1993) Kontrastivna analiza engleskog i hrvatskog jezika (poglavlja: Gramatika zavisnosti i teorija valentnosti, Valentnost i sintaksa, Case Grammar and Valency Theory: some theoretical considerations
Glovacki-Bernardi, Z. (ur) (2001) Uvod u lingvistiku, (poglavlja: F. De Saussure i strukturalizam, Američka lingvistika)
Poole, G. (2002) Syntactic Theory, Palgrave
Van Valin, R. & La Polla, R. J. (1997) Syntax, Structure, Meaning and Function, Cambridge.

3.2.1. naziv
L104: Semantika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 2 sata vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
obvezatni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L103

3.2.7. sadržaj
Upoznavanje s problemima vezanim uz definiranje, određenje i opis različitih tipova značenja (vrste figurativnih značenja), odnosom denotacija – konotacija, značenje – smisao, kao i temeljnim semantičkim odnosima: antonimija, homonimija, sinonimija, hiponimija, hiperonimija, meronimija, taksonomski odnosi i dr. Iznose se teorijsko-metodološka znanja iz temeljnih modela semantičkoga opisa te teorijskih postavki iz kojih su se razvili kao npr. semička, odnosno komponencijalna analiza i teorija polja te njihova primjena i razvoj u suvremenijim poststrukturalističkim pristupima semantičkom opisu.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Cilj je ovoga predmeta upoznati studente s jednom od četiriju temeljnih lingvističkih diciplina kako bi stekli znanja i kompetencije u opisu semantičke jezične razine. Studenti stječu teorijsko-metodološka znanja vezana uz mogućnosti semantičkoga opisa.

3.2.9. popis obvezatne literature
Cruse, A. (1986) Lexical Semantics, Cambridge University Press, Cambridge.
Cruse, A. (2000) Meaning in Language, An Introduction in Semantics and Pragmatics, Oxford University Press, Oxford
Leech (1981) Semantics, Pinguin Books, London.
Lyons, J. (1993) Semantics (I, II), Cambridge University Press, Cambridge.
Lyons, J. (1996) Linguistic Semantics, An introduction, Cambridge University Press, Cambridge
Nida, E.A. (1975) Componential Analysis of Meaning, Mouton Publishers
Ullmann, S. (1983) Semantics – An Introduction to the Science of Meaning, Basil Blackwell

3.2.10. popis dopunske literature
Bréal, M. (1924) Essai d sémantique, Hachette, Pariz.
Pottier, B. (1964) Vers une sémantique moderne ,TraLiLi
Taylor, J. R. (1995) Linguistic Categorization, Prototypes in Linguistic Theory, Clarendon Press
Ullmann, S. (1969) Précis de sémantique fançaise, A. Francke
Wierzbicka, A (1992) Semantics, Culture and Cognition, Oxford University Press.

3.2.1. naziv
L201: Prepoznavanje riječi

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno
Bodovat će se aktivnost studenata u diskusijama na satu, kratki pisani radovi na satu, domaće zadaće, seminarski rad i ispit.

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Unutar ovoga kolegija koji pripada širem području istraživanja razumijevanja jezika, obradit će se aktualni modeli i metode prepoznavanja govorene i pisane riječi, prepoznavanje izolirane riječi i riječi u povezanom govoru te različiti efekti koji na uspješnost njena prepoznavanja utječu – učestalost upotrebe riječi, kontekst, značenjski faktori. U prepoznavanje riječi proanalizirat će se različite dimenzije riječi, odnosno reprezentacije riječi  –  njen fonetski i fonološki oblik, njene morfološke karakteristike.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Ovladavanje osnovnim kognitivistički utemeljenim teorijskim instrumentarijem s podučja znanstvenoga istraživanja mentalne reprezentacije i prepoznavanja riječi te priprema studenata za samostalno organiziranje i provedbu eksperimentalnog istraživanja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Erdeljac, V. (1997) Prepoznavanje riječi, SOL, Ibis, Zagreb
Gernsbacher, M.A. (1994). Handbook of Psycholinguistics. San Diego: Academic Press. 
Marslen Wilson, W. D. (2000) Organising principles in lexical access and representation? A view across languages , u: A. Cutler, J.M. McQueen & R. Zondervan (Eds), Proceedings of the Workshop on Spoken Word Access Processes 19-22, Nijmegen, The Netherlands
Rodd, J. Gaskell, M.G., Marslen Wilson, W. D. (2000),  Why are words with many senses recognised faster?  International Journal of Psychology, 35, Jun/Aug 2000 (3-4), p27
Marslen-Wilson, W.D. (1987) Functional parallelism in spoken word-recognition., Cognition, 25, 71-102.

3.2.10. popis dopunske literature
Fitzpatrick, J. and Wheeldon, D. (2000). Phonology and Phonetics in Psycholinguistic Models of Speech Perception. In: Burton-Roberts, N., Carr, P., Docherty, G. (eds.). Phonological Models: Conceptional and Empirical Issues. Oxford University Press: 131-160.
Jörg Westmeyer Massaro, Dominic (1994). Psychological Aspects of Speech Perception. In: Gernsbacher, M.A., Handbook of Psycholinguistics. Academic Press. 
Klatt, D.-H. (1979). Speech perception: A model of acoustic-phonetic analysis and lexical access. Journal of Phonetics, 7, 279-312. 
Marslen-Wilson and Warren (1994). Levels of Perceptual Representation and Process in Lexical Access: Words, Phones and Features. Psychological Review, 101, 653-675.
Pisoni and Luce (1987). Acoustic-phonetic Representations in Word Recognition. Cognition, 25, 21-52. 
McGurk and MacDonald (1976). Hearing Lips and Seeing Voices. Nature, 264, 746-748.
Massaro and Cohen (1993). Perceiving asynchronous bimodal speech in consonant-vowel and vowel syllables. Speech Communication 13, 127-134.
Massaro, D.W. (2001) Auditory Visual Speech Processing, Proceedings of Eurospeech 2001, Aalborg, Denmark.
LeGoff, Guiard-Marigny, Benoit (1997). Analysis-Synthesis and Intelligibility of a Talking Face. In: van Santen et al. Progress in Speech Synthesis. Springer
Damper, R.I. and Harnard, S.I. (2000). Neural network models of categorical perception of speech. Perception and Psychophysics, 62(4), 843-867.
Massaro (1988). Some criticisms of connectionist models of human performance. Journal of Language and Memory, 27, 213-234
Barons (1992). A Review of the Cocktail Party Effect. Journal of the American Voice I/O Society 12, 35-50

3.2.1. naziv
L202: Povijest lingvističkih teorija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
U okviru predmeta stječe se pregled promišljanja jezika od antike do današnjih dana, a svaki je kolegij posvećen jednoj od etapa razvoja tog promišljanja. U kolegiju Lingvistički strukturalizam razmatraju se, u općem pregledu, najznačajnije strukturalističke teorije od de Saussurea do Chomskog, a posebna se pažnja posvećuje kontekstu geneze strukturalizma u lingvistici i prednostima i ograničenjima što ih takav pristup u sebi nosi.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studenti, aktivno sudjelujući u analizi odabranih tekstova, stječu elementarno poznavanje osnovnih lingvističkih teorija i razvijaju sposobnost analize njihovih epistemoloških determinanti i metodoloških posljedica. Ujedno se upoznaju s terminima karakterističnima za pojedine lingvističke škole i učenja.

3.2.9. popis obvezatne literature
Bugarski, R., Lingvistika o čoveku, Prosveta, Beograd, 1983.
Harris, R. & T.J. Taylor, Landmarks in Linguistic Thought, Routledge, London – New York, 1996.
Saussure, F. de, Cours de linguistique générale, Payot, Paris, 1916.
Swiggers, P., Histoire de la pensée linguistique, P.U.F., Paris, 1997.
Škiljan, D., Kraj lingvistike?, SOL – Filozofski fakultet, Zagreb, 1991.
Ivić, M., Pravci u lingvistici, Slovograf, Beograd, 1994.
Glovacki-Bernardi, Z. (ur.), Uvod u lingvistiku, Školska knjiga, Zagreb, 2001.

3.2.10. popis dopunske literature
Aarsleff, H., From Locke to Saussure, Althone, London, 1982.
Auroux, S. (éd.), Histoire des idées linguistiques, I-III, Mardaga, Sprimont-Bruxelles, 1989-1995.
Robins, R.H., A Short History of Linguistics, Longman, London, 1979.
Sebeok, Th. (ed.), Historiography of Linguistics, I-II, Mouton, The Hague – Paris, 1975.
Škiljan, D., Dinamika jezičnih struktura, Studentski centar, Zagreb, 1976.

3.2.1. naziv
L211: Indoeuropska morfologija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni i usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja i 1 sat vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L002

3.2.7. sadržaj
Morfološke podudarnosti indoeuropskih jezika i metode rekonstrukcije gramatičkoga ustroja indoeuropskog prajezika usvajaju se indoeuropeističkom analizom najstarijih zapisa na slavenskim jezicima, osobito staroslavenskih tekstova.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, MH, Zagreb 1997.
S. Ivšić, Slavenska poredbena gramatika, MH, Zagreb 1970.
J. Hamm, Staroslavenska gramatika, ŠK, Zagreb 1970.
A. Savčenko, Poredbena indoeuropska gramatika (skripta), Knjižnica Odsjeka za lingvistiku
R. S. P. Beekes, Comparative Indo-European Linguistics, Benjamins, Amsterdam 1995.

3.2.10. popis dopunske literature
O. Szemerényi, Einführung in die vergleichende Sprachwissenschaft, Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1989.
Ranko Matasović: Kratka poredbenopovijesna gramatika hrvatskoga jezika (skripta), Knjižnica Odsjeka za lingvistiku
Milan Mihaljević, Slavenska poredbena gramatika, 1. dio, Uvod i fonologija, Školska knjiga, Zagreb 2002.

3.2.1. naziv
L212: Indoeuropsko čitanje latinskih tekstova

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat vježbi tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L002

3.2.7. sadržaj
Na primjeru jedne Plautove komedije (npr. "Mali Kartažanin") studenti se upoznaju s osobitostima starolatinske gramatike, razlikama spram klasičnog latinskoga, te s mjestom latinskoga među indoeuropskim jezicima. Filološka obrada Plautova teksta prilika je i za kulturno-povijesne i etimološke analize.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, MH, Zagreb 1997.
Izdanja Plautovih komedija dostupna na Internetu (http://perseus.tufts.edu)

3.2.10. popis dopunske literature
Bennett, C. E. Syntax of Early Latin, Vol. II: the Cases, Boston 1914.
Blümel, W, Untersuchungen zu Lautsystem und Morphologie des vorklassischen Lateins, R. Kitzinger, München 1972.
Lindsay, W. M. Syntax of Plautus, Oxford 1907.
Lodge, G. Lexicon Plautinum, Teubner, Leipzig I: 1904-1924, II: 1296-1933.
Matasović, R. Kratka poredbenopovijesna gramatika latinskoga jezika, Matica hrvatska, Zagreb 1997.
Lefevre, E. (Hg.) Die römische Komödie: Plautus und Terenz, Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstandt 1973.
Segal, E. Roman Laughter. The Comedy of Plautus, Oxford University Press, Oxford 1988. 

3.2.1. naziv
L213: Lingvistička propedeutika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni ispit

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
nema

3.2.7. sadržaj
Studente se upoznaje s temeljnim načelima genetske, arealne i tipološke klasifikacije te se posebna pozornost pridaje gramatičkim kategorijama svojstvenim nekim jezicima svijeta koje nisu svojstvene hrvatskom jeziku kao npr. ergativnost, klasifikatori, honorifici, različiti načini izražavanja posvojnosti i sl. U drugom dijelu kolegija studenti se upoznaju s jezicima svijeta, njihovim geografskim smještajem, tipološkim obilježjima, te kulturno-antropološkom pozadinom.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studenti svladavaju temeljne podatke o jezičnoj raznolikosti u svijetu, njihovom zemljopisnom smještaju te osnovnim tipološkom osobinama pojedinih jezičnih porodica.

3.2.9. popis obvezatne literature
Matasović, R. (2001) Uvod u poredbenu lingvistiku, Matica hrvatska.

3.2.10. popis dopunske literature
Atlas jezika svijeta
Croft, W. (1990) Typology and Universals, CUP
Crystal, D. (2000) Language Death, CUP
Foley, W. (1997) Antropological Linguistics, An introduction, Blackwell

3.2.1. naziv
L214: Lingvistička tipologija

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L213, može se upisati više puta

3.2.7. sadržaj
Svake godine na kolegiju se tipološki obrađuje jedna gramatička kategorija ili neko tipološki relevantno obilježje u jezicima svijeta (npr. kategorija roda, broja, padeža, ustroj rečenice, poredak sintaktičkih kategorija, itd.).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Kod polaznika se razvijaju se kompetencije pokrivene gradivom pokrivenim predmetom.

3.2.9. popis obvezatne literature
R. Matasović, Uvod u poredbenu lingvistiku, MH, Zagreb 2001.

3.2.10. popis dopunske literature
B. Comrie, Language Universals and Linguistic Typology, CUP, Cambridge 1995.
T. Shopen (ur.) Language typology and Syntactic Description, CUP, Cambridge 1991.

3.2.1. naziv
L221: Umjetni jezici

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar i pismeni ispit

3.2.4. oblici provođenja nastave
1 sat predavanja + 2 sata seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L003

3.2.7. sadržaj
Pojam jezika. Razlika između prirodnih i umjetnih jezika. Proceduralni jezici i jezici za obilježavanje. PERL početnica. SGML, HTML, XML. Formalni jezici i formalne gramatike. Hijerarhija Chomskoga. Regularne, kontekstno neovisne i kontekstno ovisne gramatike. Stroj s konačnim brojem stanja, transduktori. Lokalne gramatike. Sustavi za obradbu jezičnih podataka s pomoću tranduktora: INTEX i UNITEX.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Predmet upoznaje i uvodi studente u umjetne jezike, formalne gramatike i njihovu primjenu u opisu prirodnih jezika s pomoću sustava za njegovo računalno modeliranje.

3.2.9. popis obvezatne literature
Christiansen, T. & Torkington, N. (22003) Perl cookbook. O'Reilly.
Dovedan, Z. (2003) Formalni jezici, Zavod za informacijske studije, Zagreb.
Partee, B., Meulen, A. T., Wall, R. E. (1990) Mathematical Methods in Linguistics, Kluwer, Dordrecht. (odabrana poglavlja)
Szilberstein, M. (2003) INTEX manual, Sveučilište u Aix-en-Provençeu.

3.2.10. popis dopunske literature
László Bulcsú: Pabirci redničnoga i obavjestničkoga pojmovlja oko razumnih sustava
Tkalac, Slavko & Tuđman, Miroslav: Obrada jezika i prikaz znanja, Zavod za informacijske studije, Zagreb 1993.

3.2.1. naziv
L222: Generativna gramatika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L003

3.2.7. sadržaj
Pojedine lingvističke razine i algebarska lingvistika: fonologija, morfologija, rješavanje morfonoloških i morfoloških problema kao i morfološki opis s pomoću modela algebarske lingvistike; sintaksa, povijest i pravci u generativističkom pristupu, minimalistički program, fonetska i logička forma, primjena formalnih metoda u opisu hrvatskoga.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Pregled formalizacija u lingvistici od Paninija i Aristotela do danas. Upoznavanje s osnovnim pojmovima i postupcima formalnih jezičnih teorija (napose generativne gramatike)

3.2.9. popis obvezatne literature
Chomsky, N.: The Minimalist Program, MIT Press, Cambridge MA 1995.
Freidin, R.: Foundations of Generative Syntax, MIT Press, Cambridge MA 1992.
Golden, M.: O jeziku in jezikoslovju, Filozofska fakulteta, Ljubljana 1996.
Mihaljević, M.: Generativna sintaksa i semantika, HFD, Zagreb 1998.
Mihaljević, M.: Generativna i leksička fonologija, Školska knjiga, Zagreb 1991.

3.2.10. popis dopunske literature
Mihaljević, M.: Generativna fonologija starocrkvenoslavenskoga jezika, SOL, Zagreb 1990.

3.2.1. naziv
L223: Korpusna lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
seminar i pismeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001, L003

3.2.7. sadržaj
Definicija korpusa, uloga korpusa u istraživanju jezika, računalno podržan korpus, povijest korpusnih istraživanja u svijetu i u nas, tipovi korpusa, postupci u sastavljanju korpusa, postupci pretraživanja korpusa, postupci obradbe korpusa (obilježavanje, statistička obrada), abecedni i frekvencijski rječnici, konkordancije, praktičan rad na pretraživanju korpusa: Hrvatskoga nacionalnoga korpusa i drugih (nacionalnih) korpusa.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Studente se uvodi u područje korpusne lingvistike, upoznaje s ulogom korpusa u današnjim istraživanjima jezika/teksta te daje praktično znanje sastavljanja, obradbe i pretraživanja korpusa.

3.2.9. popis obvezatne literature
Biber, D. (1998) Corpus Linguistics: Investigate Langauge Structure and Use, CUP, Cambridge.
Kennedy, G.: Introduction to Corpus Linguistics, Longman, London 1998.
McEnery, T. & Wilson, A. Corpus linguistics, Edinburgh Univ. Press, Edinburgh 1996, 2001
Sinclair, J.: Corpus, concordance, collocation, Oxford University Press, Oxford 1991.
Tadić, M.: »Računalna obradba hrvatskih korpusa: povijest, stanje i perspektive«, Suvremena lingvistika 43 44, 1997.
Tadić, M.: Jezične tehnologije, Exlibris, Zagreb 2003.
Tognini-Bonelli, E.: Corpus Linguistics at Work, Benjamins, Amsterdam 2001.

3.2.10. popis dopunske literature
Bratanić, M.: »Korpusna lingvistika ili sretan susret«, Radovi Zavoda za slavensku filologiju 27, 1991.
Ooi, B. Y. (1998) Computer Corpus Lexicography, EUP. (odabrana poglavlja)
Tadić, M.: »Od korpusa do čestotnoga rječnika hrvatskoga književnog jezika«, Radovi Zavoda za slavensku filologiju, 27, 1991.
Tadić, M.: »Računalna obradba hrvatskoga i nacionalni korpus«, Suvremena lingvistika 41-42, 1996.
Tadić, M.: »Raspon, opseg i sastav korpusa hrvatskoga jezika«, Filologija 30-31, Zagreb 1998.

3.2.1. naziv
L231: Lingvistika i njezini dijalekti

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L004

3.2.7. sadržaj
Prikaz svojevrsne dijalektalizacije lingvistike, odnosno znanja o jeziku koja više nisu predstavljena jedinstvenim »dijalektom« znanosti o jeziku. Na primjerima odabranih tekstova prikazat će se razvoj različitih lingvističkih disciplina i njihovih glavnih predstavnika što se javljaju  u opreci prema strukturalnoj lingvistici, od sociolingvistike do kognitivne lingvistike. U kolegiju Jezik u društvenom kontekstu bit će prikazane osnovne teorije o međusobnoj uvjetovanosti jezika i društva, poput Fergusonove diglosije, Gumperzove govorne zajednice, Hymesove etnografije komunikacije, Labovljeve socijalne uvjetovanosti jezičnih promjena, Bernsteinove teorije jezičnih kodova ili Klossove teorije jezičnog planiranja.

3.2.8. razvijanje kompetencija
Upoznavanje s dominantnim teorijama o odnosu između jezika i društva, te osposobljavanje za aktivno razumijevanje i tumačenje društvenih pojava u jeziku i jezičnih pojava u društvu.

3.2.9. popis obvezatne literature
Škiljan, Dubravko (1991), Kraj lingvistike?, Zagreb: SOL -  Filozofski fakultet.
Coulmas, Florian (2000), The Handbook of Sociolinguistics, Oxford: Blackwell.
Radovanović, Milorad (?), Sociolingvistika, Novi Sad: Dnevnik.

3.2.10. popis dopunske literature
Ferguson, Charles A. (1959), Diglossia. Word, 15, 325-40. 
Kloss, Heinz (1967), „Abstand Languages“ and „Ausbau Languages“.Anthropological Linguistics, 9, 7, 29-41.
Gumperz, J. (1968), The Speech Community, International Encyclopedia of Social Sciences 381-6. London: Macmillan.
Hajmz, Del (Hymes, Dell) (1980), Etnografija komunikacije, Beograd: XX vek.
Bernštajn, Bejzil (?), Jezik i društvene klase, Beograd: XX vek.

3.2.1. naziv
L241: Kognitivna lingvistika

3.2.2. bodovna vrijednost
5 bodova

3.2.3. način polaganja ispita
usmeni

3.2.4. oblici provođenja nastave
2 sata predavanja + 1 sat seminara tjedno

3.2.5. obveznost/izbornost
izborni

3.2.6. uvjeti za upis kolegija
L001

3.2.7. sadržaj
Kognitivnu lingvistiku smješta se u okvire kognitivne znanosti i sagledavaju se različiti vidovi tumačenja čovjekovih kognitivnih sposobnost s jezikom kao čovjeku specifičnom sposobnošću s pomoću koje možemo proniknuti u strukture ljudskoga znanja i načine čovjekova poimanja svijeta. Kognitivna lingvistika smješta se i u tradicijske lingvističke okvire koji su joj neposredno prethodili (Američka lingvistika, Europski strukturalizam itd.).

3.2.8. razvijanje kompetencija
Stjecanje temeljnih znanja i ovladavanje temeljnim pojmovima iz kognitivne lingvistike.

3.2.9. popis obvezatne literature
Gardner, H. (1987) The Mind's New Science, A History of the Cognitive Revolution, Basic Books.
Lakoff, G. (1987) Women, Fire and Dangerous Things, What Categories Reveal about the Mind, Chicago University Press.
Langacker, R. (1987) Foundations of Cognitive Grammar, Vol. I, Standford University Press.
Taylor, J. R. (2003) Cognitive Grammar, Oxford University Press.

3.2.10. popis dopunske literature
Jansen, T – Redeker, G. (1999) Cognitive Linguistics: Foundation, Scope and Methodology, Mouton de Gruyter
Rudzka-Ostyn, B (ur.) (1988) Topics in Cognitive Linguistics, John Benjamins
Varela, F.J. – Thompson, E. – Rosch E. (1993) The Embodied Mind, MIT Press
Taylor J. R. (1995) Linguistic Categorization – Prototypes in Linguistic Theory, Clarendon Press, Oxford

3.3. Struktura studija, ritam studiranja i obveze studenata. Uvjeti upisa u sljedeći semestar, predmet
Preddiplomski studij lingvistike studira se kao A studijska grupa, koji se kombinira s drugim A studijskim grupama, u duljini od 6 semestara, u zimsko-ljetnom slijedu i nenastavničke je orijentacije i u načelu obuhvaća 18 kolegija. Za svaki se predmet zasebno propisuje koji su preduvjeti za njegov upis tj. koje je predmete potrebno prethodno odslušati i u njima zadovoljiti obveze.

Preddiplomski studij lingvistike načelno je strukturiran na sljedeći način:

Semestar	Predmet I.	Predmet II.	Predmet III.	
1.	L001	L002	Strani jezik	
2.	IU	IU	Strani jezik	
3.	L101	IU	IV	
4.	L102	IU	IV	
5.	L103	IU/IV	IV	
6.	L104	IU/IV	IV	
+ završni ispit

Tipičan bi oblik preddiplomskoga studiranja mogao izgledati ovako:
3 predmeta L0xx				15 bod
4 predmeta L1xx				20 bodova
završni ispit					10 bodova
strani jezik		  			  1 bod (+ 1 bod na drugoj grupi)
barem 9 IU i/li IV predmeta			45 bod
ukupno					91 bod

ili npr. ovako:
4 predmeta L0xx				20 bodova
4 predmeta L1xx				20 bodova
završni ispit					10 bodova
strani jezik		  			  1 bod (+ 1 bod na drugoj grupi)
barem 8 IU i/li IV predmeta			40 bodova
ukupno					91 bod

3.4. Popis predmeta koje studenti mogu izabrati s drugih studija
Popis preporučenih izbornih predmeta bit će u cijelosti sastavljen kad bude poznata sveukupna ponuda predmeta i kolegija na drugim odsjecima i/li fakultetima.
3.7. Način završetka studija
Student do završetka preddiplomskoga studija lingvistike mora:
•	skupiti barem 80 bodova slušanjem kolegija i ispunjavanje uz njih vezanih obveza
•	položiti završni ispit (od 10 bodova) koji se polaže pred povjerenstvom od barem dva člana s različitih katedara.

3.8. Uvjeti pod kojima se nastavlja prekinuti studij
Jednom prekinut preddiplomski i diplomski studij može se nastaviti ukoliko se ispune svi potrebni uvjeti za nastavak studija u skladu sa statutarnim odredbama Fakulteta i Sveučilišta.