Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Odsjek za germanistiku
Katedra za nederlandistiku

Nederlandistika

Prijedlog preddiplomskog studija nederlandistike

Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Odsjek za germanistiku
Katedra za nederlandistiku

Nederlandistika

Prijedlog studija nederlandistike

1. UVOD

1.1. Opravdanost i potreba za studijem nederlandistike na Sveučilištu u Zagrebu

Nizozemski je službeni jezik više od 16 milijuna Nizozemaca i 6 milijuna Flamanaca.  Flamanska i nizozemska kultura već od četrnaestog stoljeća pa sve do danas zauzimaju važnu ulogu u Europi. Dovoljno je samo ukazati na odlučujući utjecaj koji je Nizozemska sedamnaestog stoljeća imala na politiku, tehniku, umjetnost i znanost toga vremena.

Moderna Nizozemska zemlja je visokorazvijene ekonomije snažno usmjerene prema inozemstvu. Ona isto tako prednjači i u provođenju, te financiranju humanitarnih i ekonomskih projekata u zemlji i inozemstvu. Nizozemska je suosnivač i istaknuti član Europske Unije. 

Razvoj međusobnih bilateralnih odnosa od izuzetne je važnosti kako za Hrvatsku, tako i za Nizozemsku. Mladi Hrvati s akademskim stupnjem naobrazbe u Nizozemskoj mogu odigrati bitnu ulogu u izgradnji bilateralnih odnosa, koji će se dalje proširiti na sve segmente društva. Velika je i potreba za diplomantima nizozemskog jezika koji će svoju ulogu pronaći u menadžmentu  poduzetničkog svijeta, kao i znanstveno obrazovanih prevoditelja na području književnosti, stručnih znanstvenih radova, radija i televizije. Pored ovoga potrebno je naglasiti i sve veću potrebu za višejezičnim simultanim prevoditeljima unutar tijela Europske Unije. 

1.2. Usporedivost s drugim sveučilištima

Pozicija nizozemskog na Sveučilištu u Zagrebu usporediva je s onom u Ljubljani. Nizozemski je u Ljubljani trogodišnji studij s jedinim predmetom: jezičnim vježbama. Na Sveučilištu u Beču i u Beogradu nizozemski se izvodi unutar zasebne katedre. Nastava se održava iz više jezičnih i kulturalnih predmeta. Ispiti na Lektoratu za nizozemski na Sveučilištu u Zagrebu održavaju  prema normama Nizozemske Jezične Unije za inozemnu nederlandistiku.

2. OPĆI DIO

PREDDIPLOMSKI STUDIJ NEDERLANDISTIKE

2.1. Naziv studija: Preddiplomski studij nederlandistike (dvopredmetni)

2.2 Nositelj studija: Filozofski fakultet, Sveučilište u Zagrebu
Izvođač studija: Odsjek za germanistiku – Katedra za nederlandistiku

2.3. Trajanje studija: 6 semestara

2.4.Uvjeti upisa na studij: 
Studenti moraju imati završenu srednjoškolsku naobrazbu i moraju proći opći razvedbeni ispit na Filozofskom fakultetu. Za nizozemski jezik ne postoji poseban prijemni ispit. Od studenata se očekuje da posjeduju znanje engleskog ili njemačkog jezika da bi se mogli služiti obveznom literaturom i s uspjehom pratiti nastavu gostujućih predavača.    

2.5. Kompetencije koje student stječe završetkom studija: 
Studij omogućava studentima stjecanje znanja jezika, kao i komunikacijsku kompetenciju na akademskoj razini, što uključuje razumijevanje i pisanje općeg jezika i osnovno aktivno korištenje nizozemskim jezikom; jezično-kulturnu kompetenciju što pretpostavlja upoznavanje s nizozemskom kulturom; stjecanje osnovnih akademskih vještina, uključujući i sposobnost korištenja specijaliziranom literaturom; vještinu kritičkog mišljenja na akademskoj/naprednoj razini. Ispit iz jezičnih vježbi na kraju godine međunarodno je standardiziran ispit Nizozemske jezične unije (Nederlandse Taal Unie). Studenti po završetku studija mogu pronaći zaposlenje na poslovima i projektima koji uključuju kontakte s Nizozemskom i Belgijom, u sektorima kao što su turizam, međunarodne kompanije, prevodilačkim poslovima stručnih i književnih tekstova, prevođenja za televiziju i radio, rada u novinarstvu, te kao prevodioci u Europskoj uniji ili drugim srodnim međunarodnim institucijama.  

2.6. Diplomski studij: (prijedlog programa u izradi)

2.7. Objedinjeno izvođenje preddiplomskog i diplomskog programa: (u izradi)

2.8. Stručni naziv koji se stječe završetkom studija: Sveučilišna/i prvostupnica/prvostupnik humanističkih znanosti, smjer nederlandistika 

3. OPIS PROGRAMA
3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta

1. semestar
	broj sati	bodovi	
Jezične vježbe I	6 (V)	6	
Pregled nizozemske povijesti I	2 (P)	3	
Kultura i društvo I		2 (P)	3	
Izborni kolegij*		3	

2. semestar
	broj sati	bodovi	
Jezične vježbe II	6 (V)	6	
Pregled nizozemske povijesti II	2 (P)	3	
Kultura i društvo II		2 (P)	3	
Izborni kolegij*		3	

3. semestar
	broj sati	bodovi	
Jezične vježbe III	6 (V)	6	
Nizozemsko jezikoslovlje I	2 (P)	3	
Nizozemska književnost I	2 (P)	3	
Izborni kolegij*		3	

4. semestar
	broj sati	bodovi	
Jezične vježbe IV	6 (V)	6	
Nizozemsko jezikoslovlje II	2 (P)	3	
Nizozemska književnost II	2 (P)	3	
Izborni kolegij*		3	

5. semestar
	broj sati	bodovi	
Jezične vježbe V	6 (V)	6	
Nizozemska književnost III	2 (P)	3	
Flamansko i nizozemsko slikarstvo 15., 16. i 17. st.	2 (P)	3	
Izborni kolegij*		3	

6. semestar
	broj sati	bodovi	
Jezične vježbe VI	4 (V)	4	
Prijevodne vježbe	2 (V)	2	
Lingvistički seminar	2 (P)	4	
Izborni kolegij*	2 (S)	2	
Izborni kolegij*	2 (S)	2	

* Izborni kolegiji bira student/ica iz ponude izbornih kolegija Filozofskog fakulteta; od 1. do 5. semestra bira se jedan kolegij, a u 6. semestru dva.

3.2. Opis kolegija

1. semestar

Naziv kolegija: Jezične vježbe I
ECTS-bodovi:6
Broj sati u tjednu: 6
Jezik: nizozemski, hrvatski
Status: obvezni
Uvjeti: - 
Ispit: Trajno praćenje i završni pismeni i usmeni ispit
Sadržaj: Navikavanje na usmeno i pismeno komuniciranje na nizozemskom jeziku. Slušanje, oponašanje i razumijevanje izgovora, frazeologije i načina izražavanja izvornog govornika. Usmene i pismene strukturalne vježbe. Diktati. Čitanje i tumačenje jednostavnijih tekstova na nizozemskome. Usmjerene konverzacijske vježbe. U gramatičkim se vježbama težište stavlja na upoznavanje i prepoznavanje morfoloških karakteristika nizozemskog jezika. Obrađuju se glagolska vremena: sadašnje vrijeme, imperfekt, perfekt, upitne zamjenice, komparacija pridjeva, članovi, negacija, imenice, plural imenica, pokazne zamjenice, posvojne zamjenice, produženje riječi, pravopis, elementarna sintaksa rečenice. 
Cilj: Usustavljivanje i utvrđivanje osnova nizozemske gramatike: vrste riječi, morfologija i sintaksa glagola.
Literatura: Code I, Boers, Olijhoek et al, Universiteit van Amsterdam, Instituut Nederlands als Vreemde Taal (INTT), Thieme Meulenhoff, Utrecht/Zutphen 2004, hoofdstuk 1-7; Nederlands in hoofdlijnen – praktische grammatica voor anderstaligen, de Bakker, Meijboom et al, Wolters-Noordhoff, 1994; vlastiti materijal
Dopunska literatura:
1. Dina Bouwman-Noordermeer: Beter Nederlands. Een inleidend grammaticaal hulpboek voor anderstaligen. Coutinho, 19983.
2. José Bakx–Martine Jetten–Liesbet Korebrits: Grammatica in gebruik. Nederlands voor anderstaligen. Intertaal Amsterdam/Antwerpen 1999.
3. Mattens–Vandenberghe: Praktische Spraakkunst van het Algemeen Bruikbaar Nederlands. Uitgeverij De Nederlandse Boekhandel. Antwerpen/Amsterdam, 1978.
4. A.M.Fontein–A. Pescher-ter Meer: Nederlandse Grammatica voor Anderstaligen. Nederlands Centrum Buitenlanders, Utrecht 1985.
5. Dina Bouwman e.a.: Beter Nederlands. Grammaticaal hulpboek voor anderstaligen. I. en II. Coutinho, 1990.
6. Smedts,W. – Van Belle, W.: Taalboek Nederlands. De Nederlandsche Boekhandel/Uitgeverij Pelckmans. Kapellen 1993. 
7. Florijn A.F. e.a.: De regels van het Nederlands. Grammatica voor anderstaligen. Groningen, 1994. 
8. Bakker I. de e.a., Nederlands in hoofdlijnen (theorieboek), Groningen 1994.
9. Bakker I. de e.a., Nederlands in hoofdlijnen (oefeningenboek), Groningen 1994.
10. Pak D., Wijninga P.W.: Taal Extra, Baarn 1996.
11. Renkema J., Schrijfwijzer, Den Haag 2002. 

Naziv kolegija: Pregled nizozemske povijesti I
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski
Status: obvezni
Ispit: Usmeni i pismeni.
Sadržaj: Osnovne teme koje će se obraditi su: rimsko doba i rani srednji vijek; Burgundsko nasljedstvo; Nizozemski ustanak i osamdesetogodišnji rat; Zlatno doba Republike sedam ujedinjenih pokrajina; Patrioti, oranžisti i Batafska republika; Kraljevina Nizozemska; Nizozemska tijekom prvog i drugog svjetskog rata; suvremena Nizozemska. 
Cilj: Upoznavanje studenata s temeljnim povijesnim procesima u Nizozemskoj.
Uvjeti: - 
Literatura: Dragoljub Živojinović, Uspon Evrope, Novi Sad, 1985. (passim); J. M. Roberts, Povijest Europe, Zagreb, 2002. (passim); Fernand Braudel, Materijalna civilizacija, ekonomija i kapitalizam od XV. do XVIII. stoljeća - Vrijeme svijeta, sv. III., Zagreb, 1992., str. 200-318.; Jonathan Irvine Israel, The Dutch Republic: its rise, greatness and fall 1477-1806, Oxford, 1995. 

Naziv kolegija: Kultura i društvo I
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski i nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni ispit, mapa sa radovima (sastoji se od dva samostalna istraživačka rada koja studenti moraju napisati na temu vezanu uz gradivo)
Sadržaj: Uvod u nizozemsku kulturu i društvo. Osnovne teme su: državno uređenje, politika i ekonomija. Nastavni program će se nadopunjavati informacijama iz medija, sukladno aktualnostima iz zemlje.  
Cilj: Upoznavanje studenata s temeljima nizozemske kulture i društva. 
Literatura: Ashworth, G., Groote P., Pellenbarg P., A compact geography of the Northern Netherlands, Assen 2007.; aktualni novinski članci te korištenje ostalih nizozemskih medija kao izvor informacija. 
Dopunska literatura: Warman M., An introduction to living in Holland, The Hague, 1996.,  Warman M., Boonstra R., A practical guide to living in Holland, Galjaard H., Het leven van de Nederlander, Utrecht 1981., Rooi M. de, The Dutch, I presume?, 2005.; White C., Boucke L., The UnDutchables, Colorado 2001.  

2. semestar

Naziv kolegija: Nizozemske jezične vježbe II
ECTS-bodovi: 6
Broj sati u tjednu: 6
Jezik: nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: redovito pohađanje Jezičnih vježbi I
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni
Sadržaj: Pisanje kraćih sastava. Diktati. Usvajanje i uvježbavanje novog vokabulara razgovorima na određene teme. 
Cilj: Uvježbavanje usvojenog znanja na izvornim tekstovima. Navikavanje na usmeno i pismeno komuniciranje na nizozemskom jeziku. 
Literatura: Code I, Boers, Olijhoek et al, Universiteit van Amsterdam, Instituut Nederlands als Vreemde Taal (INTT), Thieme Meulenhoff, Utrecht/Zutphen 2004, hoofdstuk 8-15

Naziv kolegija: Pregled nizozemske povijesti II
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski i nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Ispit: Usmeni i pismeni.
Sadržaj: Naglasak kolegija je na komparativnoj analizi nizozemskog ustanka i rata za nezavisnost do Vestfalskog mira 1648. godine. Obradit će se političke, društvene i gospodarske okolnosti koje su dovele do ustanka, namjesništvo vojvode Albe, uloga Vilima Oranskog, konfesionalni odnosi, partikularizam nizozemskih pokrajina, nastanak Atrechtske i Utrechtske Unije, odnosi prema Francuskoj i Engleskoj te razvoj Nizozemske u kolonijalnu silu.
Cilj: Upoznavanje studenata s temeljnim povijesnim procesima u Nizozemskoj.
Literatura: Peter Burke, Junaci, nitkovi i lude, Zagreb, 1991. (passim); Dragoljub Živojinović, Uspon Evrope, Novi Sad, 1985. (passim); J. M. Roberts, Povijest Europe, Zagreb, 2002. (passim); Fernand Braudel, Materijalna civilizacija, ekonomija i kapitalizam od XV. do XVIII. stoljeća - Vrijeme svijeta, sv. III., Zagreb, 1992., str. 200-318.; Jonathan Irvine Israel, The Dutch Republic: its rise, greatness and fall 1477-1806, Oxford, 1995; Thomas A. Brady i drugi, Handbook of European history 1400-1600, sv, I., Leiden, New York, 1994. (passim), David Maland, Europe in the 17th century, London, 1983. (passim), Roger Lockyer, Habsburg and Bourbon Europe 1470-1720 , New York, 1993. (passim).

Naziv kolegija: Kultura i društvo II
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski i nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni ispit, mapa s radovima (sastoji se od dva samostalna istraživačka rada koja studenti moraju napisati na temu vezanu uz gradivo)
Sadržaj: Nizozemska kultura i društvo, pri čemu je naglasak na suvremenoj (poslijeratnoj) Nizozemskoj. Osnovna tema su aspekti nizozemskog identiteta te stereotipi vezani uz kulturu Nizozemaca. Nastavni program će se nadopunjavati informacijama iz medija, sukladno aktualnostima iz zemlje. 
Cilj: Upoznavanje studenata s temeljima nizozemske kulture i društva. 
Literatura: Ashworth, G., Groote P., Pellenbarg P., A compact geography of the Northern Netherlands, Assen 2007.; aktualni novinski članci te korištenje ostalih nizozemskih medija kao izvor informacija. 
Dopunska literatura: Warman M., An introduction to living in Holland, The Hague, 1996.,  Warman M., Boonstra R., A practical guide to living in Holland, Galjaard H., Het leven van de Nederlander, Utrecht 1981., Rooi M. de, The Dutch, I presume?, 2005.; White C., Boucke L., The UnDutchables, Colorado 2001.  

3. semestar

Naziv kolegija: Jezične vježbe III
ECTS-bodovi: 6
Broj sati u tjednu: 6
Jezik: nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: Položen ispit iz kolegija Jezične vježbe I i II.
Ispit: stalno praćenje, usmeni i pismeni ispit
Cilj: Stjecanje znanja, vještina i kompetencija iz sintaktičkih funkcija dijelova sintagme i jednostavne rečenice te ovladavanje modusima komponiranja surečenica u složene sintaktičke strukture. 
Sadržaj: Proučavanje tipova sintagmi, njihovih sintaktičkih odnosa i mogućnosti preoblika, analiza temeljnih dijelova jednostavne rečenice, uočavanje sličnosti i razlika između hrvatskih i nizozemskih sklapanja sintagmi, rasprava o razlikama koordinacijskih i subordinacijskih odnosa u nizozemskim i hrvatskim surečenicama, nizozemski pogled na formalno-sematičke modele složenih rečenica i usporedbe s nizozemskim primjerama. 
Literatura: Code II, Boers, Olijhoek et al, Universiteit van Amsterdam, Instituut Nederlands als Vreemde Taal (INTT), Thieme Meulenhoff, Utrecht/Zutphen 2004, hoofdstuk 16-23 i vlastiti materijal.

Naziv kolegija: Uvod u studij nizozemskog jezika 
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski i nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: 
Ispit: pismeni i usmeni ispit
Cilj:
Sadržaj:  U sklopu ovoga kolegija daje se sustavan pregled temeljnoga gramatičkoga nazivlja u sklopu europske i nizozemske gramatičke tradicije. Težište kolegija je na prikazivanju i tumačenju kategorija i definicija s područja klasifikacije vrsta riječi, fleksijske morfologije i sintakse nizozemskoga jezika. Imajući u vidu činjenicu da je riječ o kolegiju koji se nudi u sklopu studija germanistike za studente s hrvatskim materinskim jezikom, tematizira se i hrvatska gramatička terminologija i kontrastivno supostavlja nizozemskoj. 

Naziv kolegija: Nizozemska književnost I
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: nizozemski, hrvatski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Ispit:  pismeni i usmeni ispit
Cilj: Upoznavanje s najvažnijim autorima i djelima nizozemske i flamanske književnosti. 
Sadržaj: Proučavanje književno-teorijskih djela i čitanje, analiza i interpretiranje izvornih literarnih djela na nizozemskom. 
Literatura: Anbeek, T., Geschiedenis van de literatuur in Nederland 1885-1985,  Amsterdam, 1999; Schenkeveld-Van Der Dussen, M.A. (red.), Nederlandse literatuur, een geschiedenis, Groningen, 1993; Lissens, R.F., De Vlaamse letterkunde van 1780 tot heden, Brussel, 1967; Weisgerber, J., De Vlaamse roman 1927-1960, Amsterdam, 1964; Bork, G.J. van en N. Laan (red.), Twee eeuwen literatuurgeschiedenis, Groningen, Silabus s navedenim tekstovima.

4. semestar

Naziv kolegija: Jezične vježbe IV
ECTS-bodovi: 6
Broj sati u tjednu: 6
Jezik: nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: redovito pohađanje Jezičnih vježbi III
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni
Cilj: Uvježbavanje usvojenog znanja na izvornim tekstovima. Razvijanje kompetencija pismene i usmene komunikacije.
Sadržaj: Novi vokabular kroz razgovore o određenim temama. Poseban naglasak na snalaženja u formalnim situacijama. 
Literatura: Code II, Boers, Olijhoek et al, Universiteit van Amsterdam, Instituut Nederlands als Vreemde Taal (INTT), Thieme Meulenhoff, Utrecht/Zutphen 2004, hoofdstuk 24-30;

Naziv kolegija: Osnove jezikoslovlja
ECTS-bodovi: 3
Jezik: njemački i hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: obvezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upisan 2. semestar
Ispit: pismeni
Sadržaj: Kolegij se sastoji od dva tematska bloka. U prvome se obrađuju antropološki, unutarjezični i komunikacijsko-socijalni aspekti jezika, zatim mjesto jezikoslovlja u kontekstu suvremene znanosti te njegove glavne discipline. Tematizira se interdisciplinarnost kao bitno obilježje suvremenoga jezikoslovlja te se u glavnim crtama prikazuju sociolingvistika i psiholingvistika. U drugom tematskom bloku daje se sažeti pregled povijesti bavljenja jezikom s posebnim osvrtom na povijesno-poredbenu lingvistiku 19. stoljeća te strukturalizam i generativizam kao važne lingvističke pravce 20. stoljeća. 
Cilj: stjecanje znanja o jeziku kao fenomenu društvene zbilje i jezikoslovlju kao znanstvenoj disciplini, dobivanje uvida u povijest jezikoslovne misli
Literatura: Glovacki-Bernardi, Zrinjka (ur.): Uvod u lingvistiku. Zagreb: Školska knjiga, 2001.; Pörings, Ralf / Ulrich Schmitz (Hrsg.): Sprache und Sprachwissenschaft. Tübingen: Narr, 1999.; Gojmerac, Mirko: Einführung in die Linguistik. Zagreb: Zavod za lingvistiku Filozofskoga fakulteta, 1992.

Naziv kolegija: Nizozemska književnost II
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski i nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni ispit
Cilj: Tematska analiza suvremene nizozemske književnosti.
Sadržaj: Usporedba djela dvaju najvećih poslijeratnih nizozemska pisaca: Harryja Mulischa i W. F. Hermansa. Uspoređivanje autorskih poetika, stilova i svjetonazora. 
Literatura: Mulisch, H., Het stenen bruidsbed, Amsterdam, 1959; Mulisch, H. De aanslag, Amsterdam 1982; Hermans, W.F., Tranen der acacia's, Amsterdam, 1949; Hermans, W.F., De donkere kamer van Damocles, Amsterdam, 1958; Mulisch, H., De Oer-aanslag, Amsterdam, 1996; Glaudemans, W.G., Het lezen van de hollerithkaart. Over de ontwikkeling en samenhang van Hermans' poetica, in: Smulders, W., Verboden toegang. Essays over het werk van Willem Frederik Hermans gevolgd door een vraaggesprek met de schrijver, Amsterdam, 1989; Mulisch, H., en M. Mathijsen, De mythische formule, Amsterdam, 1981. 

5. semestar

Naziv kolegija: Jezične vježbe V
ECTS-bodovi: 6
Broj sati u tjednu: 6
Jezik: nizozemski
Status: obvezni
Uvjet: položen ispit iz kolegija Jezične vježbe III i IV 
Ispit: stalno praćenje, usmeni i pismeni ispit
Cilj: Usvajanje vještina prepoznavanja, analize i produkcije različitih tekstnih vrsta.
Sadržaj: Rad na različitim tekstnim vrstama (znanstveni sažetak, izvještaj, ugovor, molba). Razvijanje analitičkih kompetencija i strukturiranja vlastitih tekstova.
Literatura: Code III, Boers, Olijhoek et al, Universiteit van Amsterdam, Instituut Nederlands als Vreemde Taal (INTT), Thieme Meulenhoff, Utrecht/Zutphen 2004, hoofdstuk 31-38;

Naziv kolegija: Nizozemska književnost III
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: hrvatski i nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni ispit
Cilj: Istraživanje odnosa modernizam-postmodernizam u prozi i  poeziji.
Sadržaj: Korijeni postmodernizma u poeziji avantgarde Van Ostaijena, Luceberta i Kouwenaara. Proučavanje poezije Favereya,  Duinkera i Van Bastelaerea. Eksperimentalni roman između modernizma i postmodernizma: Nooteboom i Brakman. Karakteristika tradicionalnih pripovjedača u postmodernom kontekstu: Gerard Reve i A.F.Th. Van der Heyden. Studenti sami biraju između pet paketa proze i poezije, popraćene stručnom literaturom i daju usmenu i pismenu prezentaciju svojih istraživanja. 
Literatura: Nooteboom, C., In Nederland, Amsterdam, 1984, Brakman, W., De reis van de douanier naarBentheim, Amsterdam, 1983, Heyden, van der, A.F.Th., De slag om de Blauwbrug. Proloog, Amsterdam, 1983, Grunberg, A., De troost van de slapstick. Essays., Amsterdam, 1998; Vaessens, T. en J. Joosten, Postmoderne poezie in Nederland en Vlaanderen, Amsterdam, 2003, Faverey, H., Verzamelde gedichten, Amsterdam, 1993; Duinker, A. De geschiedenis van een opsomming, Gedichten, Amsterdam, 2000; Bastelaere, van, D., Pornschlegel en andere gedichten, Amsterdam, 1988
Dopunska literatura: Bulte, I, De reis van de douanier. In: De Revisor 12 (1985), Rover, de, F.C., Een wraakneming op de verloren tijd; het schrijverschap van A.F.Th. van der Heyden, Jan Campertprijzen 1986, Den Haag, 1986, Verschoor, H., De werkelijkheid ontspoort. Over de poezie van Arjen Duinker, De Revisor jun 2005; Anbeek, T., Geschiedenis van de literatuur in Nederland 1885-1985,  Amsterdam, 1999; Schenkeveld-Van Der Dussen, M.A. (red.), Nederlandse literatuur, een geschiedenis, Groningen, 1993; Lissens, R.F., De Vlaamse letterkunde van 1780 tot heden, Brussel, 1967; Weisgerber, J., De Vlaamse roman 1927-1960, Amsterdam, 1964; Bork, G.J. van en N. Laan (red.), Twee eeuwen literatuurgeschiedenis, Groningen.

Naziv kolegija: Flamansko i nizozemsko slikarstvo u 15., 16. i 17. stoljeću	
ECTS-bodovi: 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni), II.
Status: obvezni 
Broj sati u tjednu: 2
Uvjeti: Upisan II. semestar
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni ispit
Sadržaj: Upoznavanje s najvažnijim protagonistima i razumijevanje ikonografskih i stilskih posebnosti, promjena u profilu naručitelja, povijesnoga konteksta i europskoga značenja nizozemskih umjetničkih škola od franko-flamanskih minijaturista oko 1400. godine do kraja XVII. stoljeća, s posebnim naglaskom na europskoj ulozi nizozemskih slikara i grafičara.
Cilj: Znanja: Vremenski i prostorni smještaj najvažnijih nizozemskih umjetnika, naručitelja i zbirki. Geneza i kronologija stilskih mjena. Vještine: Prepoznavanje i razumijevanje stilskih razlika u pojedinom vremenu, razumijevanje simbola i osobitosti leksika pojedinih nizozemskih umjetnika, škola i stilskih formacija u razdoblju XV.-XVII. stoljeća. Kompetencije: Razumijevanje utjecaja nizozemske umjetnosti na talijanske, njemačke, španjolske i francuske umjetnosti, razumijevanje kanala kojim se odvijala vizualna komunikacija s Italijom; smještaj nizozemskih umjetnika u europski kontekst.
Literatura: Napomena: [godina prvoga izdanja]  (kratka opaska uz izdanje)
Max J. Friedländer (1867.-1958.), From Van Eyck to Bruegel. Oxford : Phaidon Press, 1981. [1956.]. (odabrana poglavlja)
Seymour Slive, Dutch Painting 1600–1800. New Haven, London : Yale University Press Pelican History of Art, 1995. (odabrana poglavlja)
Horst Gerson, Engelbert H. ter Kuile, Art and Architecture in Belgium 1600-1800. Harmondsworth : Penguin, 1960. (izbor unutar prvih osam poglavlja, do stranice 164).
Likovni materijal na CD-romu sa sadržajima predavanja.
Dopunska literatura:
Erwin Panofsky (1892.-1968.), Early Netherlandish Painting: Its Origins and Character. New York, Hagerstown, San Francisco, London : Harper & Row Publishers, 1971. [1956.]; I. dio, II. dio.
Gert van der Osten, Horst Vey, Painting and Sculpture in Germany and Netherlands 1500-1600. Harmondsworth: Penguin, 1969.
Norbert Schneider, Still-Life. Köln: Taschen, 1994.
Paul Taylor, Flower Prices and the Dutch Garden i The Bible of Nature and Floral Symbolism, poglavlja u knjizi Paul Taylor, Dutch flower Painting 1600-1720. New Haven, London : Yale University Press, 1995. str. 1-76.
Katalozi izložaba i monografije o pojedinim umjetnicima, te o razdobljima, poput:
Michiel C.C. Kersten, Daniële H.A.C. Lokin, Delftse Meesters, tijdgenoten van Vermeer. Een andere kijk op perspectief, licht en ruimte. Zwolle, Delft : Waanders Uitgevers, Stedelijk Museum Het Prinsenhof, 1996.
Eddy de Jongh, Ger Luijten, Spiegel van Allerdag. Nederlandse genreprenten 1550-1700. Amsterdam, Gent: Rijksmuseum, Snoeck-Ducaju&Zoon, 1997.
Renata Gotthardi, Nizozemska i flamanska grafika XVI, XVII i XVIII st. Zagreb: Kabinet grafike, Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, 1960.
Renata Gotthardi-Škiljan, Justus van der Nypoort. Grafika i crteži iz Valvasorove zbirke Nadbiskupije zagrebačke. Kabinet grafike, Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, 1972.

6. semestar

Naziv kolegija: Jezične vježbe VI
ECTS-bodovi: 4
Broj sati u tjednu: 4
Jezik: nizozemski
Status: obvezni
Uvjeti: redovito pohađanje Jezičnih vježbi V 
Ispit: stalno praćenje, pismeni i usmeni
Cilj: Produbljivanje stečenih receptivnih i produktivnih kompetencija.
Sadržaj: Analiza uporabnih i ostalih tekstnih vrsta. 
Literatura: Code III, Boers, Olijhoek et al, Universiteit van Amsterdam, Instituut Nederlands als Vreemde Taal (INTT), Thieme Meulenhoff, Utrecht/Zutphen 2004, hoofdstuk 39-45;
	
Naziv kolegija Prijevodne vježbe
ECTS-bodovi: 3
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: nizozemski, hrvatski
Status: obvezni
Uvjeti: redovito pohađanje Jezičnih vježbi V
Ispit: pismeni ispit
Cilj: Razvijanje vještina potrebnih za prevođenje tekstova s nizozemskog na hrvatski kao i aktivno slušanje te korištenje najvažnijih pomagala u prevođenju.
Sadržaj: Prevođenje tekstova s nizozemskog na hrvatski jezik. Na kolegiju će se uglavnom prevoditi tekstovi posvećeni medijima i kulturi.
Literatura: Ljubičić, M. Studije o prevođenju. Zagreb: Zavod za lingvistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2000; Vandeweghe, W. Duoteksten. Inleiding tot vertaling en vertaalstudie, Academia Press, 2006.

Naziv kolegija: Lingvistički seminar
ECTS-bodovi: 2
Broj sati u tjednu: 2
Jezik: nizozemski, hrvatski
Status: obvezni
Uvjeti: -
Cilj: Uvođenje studenata u samostalnu analizu lingvističke problematike i razvijanje znanstveno-kritičkog mišljenja.
Sadržaj: Sadržaji će se definirati sukladno interesima studenata te znanstveno-istraživačkoj specijalizaciji predavača.
Literatura: Određivat će se prema zadanim sadržajima. 

3.3. Struktura studija i obveze studenata: Studij nederlandistike je dvopredmetan, a obuhvaća trogodišnji preddiplomski studij. Upis studenata u viši parni semestar uvjetovan je redovitim prisustvovanjem i sudjelovanjem u nastavi. Upis u treći semestar (2. godina studija) uvjetovan je položenim Jezičnim vježbama I i II te položenim dvama obveznim kolegijima. Upis u peti semestar (3. godina studija) uvjetovan je položenim Jezičnim vježbama III i IV te položenim još dvama obveznim kolegijima.

4. UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA

4.1. Mjesto izvođenja studijskog programa: Filozofski fakultet, Ivana Lučića 3, 10 000 Zagreb

4.2. Podaci o prostoru i oprema za izvođenja studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu.

4.3. Imena nastavnika koji će sudjelovati u izvođenju studija:

doc. dr. sc. Velimir Piškorec 
dr. sc. A. A. M. Buczinsky 
dr. sc. S. Cvetnić
drs. Željana Pancirov Cornelisse 
Gioia Ana Ulrich, prof.
drs. J. H. Verschoor 
gosti-predavači iz Nizozemske i Belgije

4.4. Biografije angažiranih nastavnika

dr. sc. Velimir Piškorec, docent

vpiskor@ffzg.hr

1966.		rođen u Đurđevcu 
1973.-1981. 	pohađao osnovnu školu u Đurđevcu
1981.-1983. 	pohađao pripremnu fazu usmjerenog obrazovanja u Đurđevcu
1983.-1985. 	pohađao matematičko-informatičko usmjerenje u Bjelovaru
1985.-1986. 	služio vojni rok u Osijeku
1986.-1992. 	studij germanistike i anglistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
1991.-1992.	nastavnik njemačkoga u Obrtničkoj školi u Đurđevcu
1992.-1996. 	poslijediplomski studij lingvistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
1993.	prevoditelj u HINA-i
1993.-1994. 	studijski boravak u Beču
1993.-1994. 	mladi istraživač u Zavodu za lingvistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu
1994.-2001. 	asistent na Odsjeku za germanistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu
1996. 		magistrirao germanističku lingvistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
1996. 		studijski boravak u Bremenu
2001.-2003. 	viši asistent na Odsjeku za germanistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu
2001. 	doktorirao germanističku lingvistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
od 2003. 	docent na Odsjeku za germanistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu
2004.-2005. 	pročelnik Odsjeka za germanistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu
od 2004. 	izvršni urednik časopisa "Suvremena .lingvistika" 

Dr. sc. A. Buczynski

dr. sc. Alexander Buczynski
Ul. A. Topića Mimare 42
10090 Zagreb
MB: 183843

Rođen sam 3. kolovoza 1963. u Soestu u Kraljevini Nizozemskoj. Oženjen sam Narcisom Buczynski (rođ. Krušelj ) od 23. srpnja 1988. i otac dvoje djece. Kći Eva rodila se 23. kolovoza 1996. u Zagrebu, a sin David 27. ožujka 1998., također u Zagrebu. Tečno govorim nizozemski, engleski i njemački, pasivno francuski i slovenski. U travnju 2004. dobio sam hrvatsko državljanstvo, a dotle sam bio trajno nastanjen.
Poslije mature upisao sam 1982. godine Studij povijesti na Sveučilištu u Amsterdamu (Universiteit van Amsterdam). Nakon završene prve godine prešao sam na Sveučilište u Utrechtu (Rijksuniversiteit Utrecht) zbog specijalizacije na Katedri za povijest istočne Europe. Godine 1986. dolazim u Zagreb kao stipendist, na osnovi međunarodnog kulturnog sporazuma. Pohađao sam predavanja treće i četvrte godine Odsjeka za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Tu sam započeo svoje prvo istraživanje hrvatske povijesti te izradio magistarski rad s naslovom "Granica lojaliteta - Hrvatsko-slavonska vojna krajina od 1740.-1848." Studij povijesti i drugi akademski stupanj završio sam na Sveučilištu u Utrechtu 31. kolovoza 1988., da bi se zatim ponovno vratio u Zagreb i nastavio rad na izradi dizertacije. Znanstveno-nastavno vijeće Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu službeno je nostrificiralo moju magistarsku diplomu 30. rujna 1991.
Surađujući s Hrvatskim institutom za povijest (tada Institut za suvremenu povijest) od svog prvog dolaska u Zagreb, od 1. svibnja 1991. postajem stalnim suradnikom Instituta u okviru projekta "Vojna krajina - građa i studije". 18. studenog iste godine izabran sam u zvanje asistenta. Svoju disertaciju s naslovom: "Vojni komuniteti - središta građanstva u Hrvatskoj krajini. Povlašteni krajiški gradovi Bjelovar, Senj i Petrinja od 1787. do 1872. godine" obranio sam 22. listopada 1993. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Iste godine postajem u okviru navedenog redovitog znanstveno-istraživačkog projekta voditeljem istraživačke teme "Gradovi Vojne krajine". 1. prosinca 1994. izabran sam u zvanje višeg asistenta, 19. rujna 1998. u zvanje znanstvenog suradnika te 17. lipnja 2002. u zvanje višeg znanstvenog suradnika.
Što se ostalih zaduženja i funkcija u Institutu tiče valja istaknuti da sam od siječnja 1996. do prosinca 2002. obnašao dužnost glavnog i odgovornog urednika časopisa Povijesni prilozi. 13. ožujka 2001. postao sam članom Upravnog vijeća Hrvatskog insituta za povijest te mjesec dana kasnije predstojnikom Odjela novovjekovne povijesti Instituta. U okviru spomenutog odjela prijavio sam 2002. godine znanstveno-istraživački projekt "Hrvatski staleški sabor" (0019022). Kao predstavnik Instituta postao sam tajnikom Hrvatskog nacionalnog odbora za povijesne znanosti (HNOPZ) u veljači 1993. godine, a zamjenikom predsjednika 11. prosinca 1999. Godine 1999. bio sam i predsjednik Organizacijskog odbora 1. kongresa hrvatskih povjesničara, koji se održao od 9. do 11. prosinca u Zagrebu.
Od listopada 1997. kao predavač aktivno sudjelujem u nastavi na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu. Tijekom akademske godine 1997./98. sam najprije predavao obvezatni kolegij Opća povijest ranomodernog doba. Slijedeće akademske godine predavao sam osim tog kolegija i izborni kolegij Povijest Austrije do kraja 18. stoljeća. Akademske godine 1999./2000. predavao sam osim oba spomenuta kolegija još i suvremenu povijest Austrije u okviru izbornog kolegija Povijest Austrije, Mađarske i Italija u 19. i 20. stoljeću. To je tako ostalo sve do akademske godine 2003./04. kada je nastavni plan i program Studija povijesti uslijed uvođenja ECTS bodovnog sustava na tom studiju doživio stanovite promjene. Trenutačno na Hrvatskim studijima (i dalje) predajem obvezatni kolegij Opća povijest ranomodernog doba te izborni kolegij Povijest Austrije. U okviru spomenutih kolegija organizirao sam tijekom proteklih godina radne grupe sa slijedećim temama: Njemački dualizam u 18. stoljeću, Renesansa i humanizam u Italiji, Stuartovska restauracije, Engleska kraljica Elizabeta I., Francuska revolucija, Progoni vještica, Car Josip II., Dvorski apsolutizam kraljice Marije Terezije, Metternichov sustav, Politika cara Leopolda I., Thomas Jefferson, Nizozemski ustanak, Svakodnevica ranomodernog svijeta, Prva Republika Austrija, Austrijsko-pruski antagonizam u 19. stoljeću, Ancien regime, Svakodnevica baroknih skladatelja. Dosad sam bio predsjednik ili član dvadesetak povjerenstava za obranu diplomskog rada na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu, a tijekom 2004. i 2005. predsjednik povjerenstva za obranu doktorske disertacije i magistarskog rada na Odsjeku za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. 
U rujnu 2002. postao sam članom Stručnog vijeća Hrvatskih studija i zamjenikom pročelnika Studija povijesti. Tada sam pokrenuo inicijativu da se na Studiju povijesti u okviru bolonjskog procesa pokreće projekt uvođenja ECTS bodovnog sustava. Novi nastavni plan Studija povijesti sa jednosemestralnim kolegijima počeo se primijeniti akademske godine 2003./2004. U travnju 2004. imenovan sam ECTS-koordinatorom Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu, a na početku akademske godine 2004./2005. pročelnikom Studija povijesti. U studenom 2004. imenovan sam koordinatorom za humanističke znanosti Povjerenstva za preustroj i razvoj sveučilišnih studija Sveučilišta u Zagrebu.
Moj znanstveni interes usmjeren je na ranomodernu hrvatsku povijest, prvenstveno na 17. i 18. st. u kontekstu Habsburške Monarhije i u usporedbi sa sličnim povijesnim procesima u ostalim europskim zemljama. Najopsežniji dio mojih znanstvenih istraživanja obuhvaća društvene, gospodarske, kulturne i političke aspekte vojnokrajiške povijesti i odraz bečkog apsolutizma u Hrvatskoj Kraljevini tijekom 17. i 18. stoljeća. 

Dr. sc. S. Cvetnić

Rođena sam 5. rujna 1961. u Zagrebu. U rodnom gradu završila sam klasičnu gimnaziju 1980. godine, a Filozofski fakultet (povijest umjetnosti i komparativnu književnost) 1986. godine. U ožujku 1992. diplomirala sam na Bolonjskom sveučilištu, studij Discipline Arte, Musica, Spettacolo (mentori prof. dr. Vera Fortunati i prof. dr. Jürgen Winkelmann), a u prosincu iste godine magistrirala na zagrebačkom Odsjeku za povijest umjetnosti (mentor prof. dr. Radovan Ivančević). U veljači 1998. godine obranila sam doktorsku disertaciju Slikarstvo u drugoj polovici 17. stoljeća i početkom 18. stoljeća u Zagrebu (mentor prof. dr. Vladimir Marković). Od 1991. do 2000. radila sam u Strossmayerovoj galeriji starih majstora Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti kao kustos, a od 2000. radim na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu, prvo kao docent, a od travnja 2005. kao izvanredni profesor i predstojnica katedre za umjetnost renesanse i baroka. Predajem obvezni predmet Umjetnost renesanse, manirizma i baroka, i nekoliko izbornih predmeta: Predložak – original – kopija, Nizozemske slikarske škole do 1566. godine, Ikonografija nakon Tridentskoga sabora, Julije Klović i njegovo vrijeme, Ivan Krstitelj Ranger i problemi zidnoga slikarstva u srednjoj Europi. Sudjelovala sam na poslijedoktorskom seminaru o vizualnoj kulturi (Getty Summer University Course) koju je organiziralo Sveučilište u Rochesteru (NY) 1999. godine, a organizirali prof. dr. Michael Ann Holly i prof. dr. Keith Moxey. Prije toga bila sam dva puta u Amsterdamu kao stipendist nizozemskih fondacija, na seminarima New Research in Dutch painting of the Seventeenth Century (1995, 2000) u organizaciji Amsterdam/Maastricht Summer University, i na istraživanju u Rijskbureau voor Kunsthistoriche Documentatie (Den Haag, 1997.). Od akademske godine 2004/2005 predajem Umjetnost baroka na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu u Bosni i Hercegovini, kao gostujući professor. Objavila sam dvadeset i četiri znanstvena članka, tri knjige (od toga dvije u koautorstvu) i dva poglavlja u knjigama.

osobni podaci:
ime i prezime:
datum rođenja: 
mjesto rođenja: 
adresa: 
telefon: 
e-mail:

školovanje:
do 1997.

1997.

1997.-1998.

jesen 1998. 

svibanj 1999.
kolovoz 2006. 

posebna postignuća:
2000.-2001.

2003.

publikacije:
studeni 2005.

studeni 2005.

radno iskustvo:
od listopada 2006.
do siječnja 2007.

od listopada 2006.
od listopada 2006.
od listopada 2006. 
	
-	Željana Pancirov Cornelisse
-	18. kolovoza 1979. god.
-	Zagreb
-	Jadarska 5, 10 040 Zagreb
-	01/ 2931 568
-	bruise_hr@yahoo.com

-	završena osnovna i srednja škola u Zagrebu; maturirala  u X. (općoj) gimnaziji;  
-	položeni prijemni ispiti i upis Edukacijsko-rehabilitacijskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (studijski smjer: rehabilitacija), ali školovanje nije nastavljeno zbog odlaska u Nizozemsku krajem kolovoza 1997.;
-	učenje nizozemskog jezika u vrijednosti državnog ispita na fakultetu u Leidenu; položena razina 1 i 2;
-	upis četverogodišnjeg studija na Sveučilištu u Leidenu Faculteit der Letteren; status redovnog studenta na katedri Dutch Studies;
-	stjecanje Propedeuse diplome na katedri Dutch Studies;
-	stjecanje titule Doctoraal (Masters/Master of Arts) na Dutch Studies; profesor nizozemskog jezika i kulture sa specijalizacijom povijest umjetnosti (moderna umjetnost i povijest fotografije); diplomska radnja: «Fotografski putopis i kulturni pogledi Ign. Bispincka na putu kroz Dalmaciju i Bosnu i Hercegovinu 1900. godine.» 

-	stažiranje na fakultetu u Amsterdamu (Faculteit der Geesteswetenschappen; leerstoelgroep Slavische taalkunde), i rad na prvom velikom hrvatsko-nizozemskom rječniku;
-	predmet 'Didaktika' (26 radnih sati) - predavanje jezičnih vježbi studentima prve godine Dutch Studies. 

-	samostalno istraživanje i objavljena biografija o nizozemskom fotografu Joh. F.J. Huijsseru u Leksikonu  povijesti nizozemske fotografije;
-	samostalno istraživanje i objavljena biografija o nizozemskom fotografu Fransu Huijsseru u Leksikonu povijesti nizozemske fotografije.

-	Tango Communications d.o.o. (native language solutions), Mandlova 3, 10 040 Zagreb; agent za nizozemsko i flamansko govorno područje; rad na određeno vrijeme, http://tango.com.hr/;
-	Klasična gimnazija, Križanićeva 4a, 10 000 Zagreb; profesor nizozemskog jezika; 
-	redovite privatne poduke; profesor nizozemskog jezika; 
-	prevođenje stručnih tekstova po potrebi s/na tri jezika: hrvatski-nizozemski-engleski; 
-	Iktus d.o.o., Fijanova 10c, 10 000 Zagreb; simultani prevoditelj; korištenje 3 jezika: hrvatski-nizozemski-engleski; direktni simultani prijevod sa/na nizozemski-hrvatski; http://www.iktus.hr/.

Gioia-Ana Ulrich
Mesnička 25
10 000 Zagreb
Tel. 01/ 485 1181
GSM 091-510 3769
E-mail: gioia-ana.ulrich@zg.t-com.hr
                                                                                      
         Rođena sam u 15. lipnja 1971. u Zagrebu gdje sam završila osnovnu i srednju školu, tadašnji Obrazovni centar za jezike. Diplomirala sam njemački jezik i književnost i engleski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, 1997. godine. Od 1996. do 1999. sam pohađala lektorat iz nizozemskog jezika na Odsjeku za germanistiku na zagrebačkom Filozofskom fakultetu. Godine 1999. dobila sam međunarodni certifikat iz poznavanja nizozemskog jezika. U školskoj godini 2001./02. studirala sam jedan semestar na Sveučilištu u Amsterdamu na Odsjeku za nizozemski jezik i književnost, uz potporu nizozemske Zaklade za pomoć ženama iz Istočne Europe koja me stipendirala. Posljednjih deset godina bavim se prevođenjem s nizozemskog, engleskog i njemačkog jezika, poglavito tekstova s područja lijepe književnosti i književne teorije. Objavljujem prijevode i autorske tekstove u hrvatskim časopisima za književnost. Od 1998. godine vanjski sam suradnik-prevoditelj na Trećem programu Hrvatskog radija kao i na Hrvatskoj televiziji te urednica u dvotjedniku Zarez. Prvi sam književni prevoditelj u Hrvatskoj priznat od Nizozemske fondacije za književnu produkciju i prevođenje (NLPVF) za koju ujedno radim recenzije književnih prijevoda s nizozemskog jezika.

Johannes Hendrik Verschoor
J.H. Verschoor, Kačićeva 12-a, Zagreb, mob. 098-800-637, verschoor@ffzg.hr, rođen 22.5.1967. u Nieuw-Lekkerlandu, Nizozemska, nizozemsko državljanstvo

- 1993. završen doktorat filozofije u Vrije Universiteit Amsterdam, titula doctorandus, završni rad o formalnoj ontologiji Edmunda Husserla;
- 1991. studij fenomenologije na Katholieke Universiteit Leuven (Belgija)
- 1986. Završena opća gimnazija Schagen
- 2004. lektor nizozemskog jezika, Odsjek za germanistiku, Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu                                                      
- 1998 nastavnik nizozemskog jezika pri Centru za Strane jezike, Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
- 2002 - prevoditelj za ICTY u Zagrebu
- 1999 - zamjenik lektora za nizozemski jezik na Filozofskom fakultetu, Sveučilište u Zagrebu