SVEUČILIŠTE U ZAGREBU
FILOZOFSKI FAKULTET ZAGREB
ODSJEK ZA PEDAGOGIJU

PRIJEDLOG PREDDIPLOMSKOG STUDIJSKOG PROGRAMA 

PEDAGOGIJE

Zagreb, siječanj 2005.

SADRŽAJ
 
1.	UVOD........................................................................................................................  2.
 
a)	Razlozi za pokretanje studija                                                                
b)	Dosadašnja iskustva Odsjeka za pedagogiju/Filozofskog fakulteta 
      u provođenju programa studija pedagogije
c)	Mogući partneri izvan visokoškolskog sustava 
     (gospodarstvo, javni sektor itd.) koji su pokazali interes, 
      ili bi mogli biti zainteresirani za njegovo pokretanje
d)	Otvorenost studija prema pokretljivosti studenata

2.	OPĆI DIO................................................................................................................   4. 

2.1.Naziv studija   
 
2.2.Nositelj i izvođač studija
 
2.3.	Trajanje studija

2.4.	Uvjeti upisa na studij

2.5.	Preddiplomski studij

2.6.	Stručni ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija

3.	OPIS PROGRAMA ...............................................................................................  6.
 
       3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta i/ili modula s brojem sati aktivne nastave 
              potrebnih za njihovu izvedbu i brojem ECTS – bodova

       3.2. Opis predmeta – nastavni programi preddiplomskog 
              studija pedagogije

PLAN I PROGRAM STUDIJA PEDAGOGIJE

1. UVOD

  a) Studij pedagogije treba osigurati osposobljavanje pedagoga suvremenog profila koji će kvalificirano, kreativno i djelatno obnašati stručne pedagoške poslove u okviru stručno-razvojnih i pripremnih službi bez kojih je nezamisliva suvremena škola,  kao i moći se kompetentno snalaziti na brojnim radnim mjestima izvan odgojno-obrazovnog/školskog sustava u uvjetima poduzetništva i tržišta rada u javnom i privatnom sektoru.
Suvremena pedagogijska znanost danas predstavlja jedno od posebno dinamičnih znanstvenih područja, kako po broju znanstvenih istraživanja tako i prema udjelu u finciranju društvenih istraživanja. Pedagogija je u velikoj mjeri komplementarna s društvenim, humanističkim kao i brojnim drugim znanstvenim disciplinama, dok se u okviru znanosti o odgoju razvilo više desetaka znanstvenih disciplina.    
Pedagog realizira raznolika razvojna i akcijska istraživanja, organizira odgojno-obrazovni proces, radi na unapređivanju nastave, savjetodavnim poslovima, stručno-pedagoškim poslovima u okviru stručnih službi, organizaciji izvannastavnih aktivnosti i slobodnog vremena, suradnji s roditeljima i roditeljskim organizacijama, savjetovalištima i drugim poslovima.
Plan i program studija pedagogije provodi se u skladu s europskim standardima i uvođenja ECTS-bodovnog sustava - promicanje europske suradnje, usporedivi kriteriji i metodologija, sustav lako prepoznatljivih i usporedivih akademskih stupnjeva (uvođenje suplementa diplomi).
Plan i program studija pedagogije usporediv je s brojnim primjerima na europskim sveučilištima:  

o	Universität Hamburg ( Studium Erziehungswisenschaft)
o	Univerza v Ljubljani – Filozofska fakulteta (jednopredmetni i dvopredmetni studij pedagogije);
o	Università di Bologna – (jednopredmetni studij – Pedagogista)
b) Kod izrade koncepcije studija pedagogije polazi se od tradicije ovog studija na Filozofskom fakultetu (Mudroslovnom fakultetu) u Zagrebu koja bilježi 110. godina katedre za pedagogiju (1893/94), odnosno kontinuirano izvođenog studija pedagogije od 1928. godine (od kada je diplomu steklo više od:  2000 studenata, 110 magistranata i 100 doktoranata), te svjetskim i poglavito europskim iskustvima kojima hrvatska pedagogija nedvojbeno pripada. Jedno od polazišta koncepcije studija pedagogije su i relevantne promjene koje su se u Hrvatskoj zbile od početka demokratskih procesa, kao i proces harmonizacije visokoškolskih studija koje je potrebno provesti ulaskom Hrvatske u EU:  promicanje europske dimenzije i suradnje u visokoškolskom obrazovanju.
  c)  Stručni profila pedagoga pretpostavlja samostalan rad ili kao člana tima u državnim i privatnim školama, stručno-razvojnim službama predškolskih, osnovnoškolskih i srednjoškolskih ustanova, stručnim službama velikih sustava, kadrovskim službama tvrtki (interna osposobljavanja, cjeloživitno obrazovanje) raznolikim agencijama za specijalističku izobrazbu kao i u drugim ustanovama (industrija, tržište rada, učenički domovi, umirovljenički domovi, penološke ustanove...) centrima za kulturu, ustanovama za organizaciju slobodnog vremena, muzejima, galerijama, kazalištima lutaka i dječjim kazalištima, vojnim učilištima i novačkim centrima, bolnicama, socijalnim službama, školama/ustanovama za djecu s posebnim potrebama, nakladničkim tvrtkama, u različitim medijima, upravljanju prosvjetnim ustanovama, vjerskim školama, službama za profesionalno usmjeravanje i orijentaciju, organizaciji odgojnog i obrazovnog rada u andragoškim ustanovama, ljetovalištima, savjetovalištima, znanstvenim i istraživačkim organizacijama...
 d)  Studij pedagogije usmjeren je prema promicanju mobilnosti studenata: pristup studiranju, učenju i potrebnim servisima. Preddiplomski i diplomski studij koncipiran je kroz sustav prepoznatljivih modula, dosljedno je proveden princip jednosemestralnosti (svaki predmet sluša se i polaže u okviru jednog semestra) i protočnosti studiranja (koncepcija studiranja koja studentima omogućuje redovno zadovoljenje studijskih obveza, bez zaostajanja).

2.	OPĆI DIO 

2.1. Naziv studija: Studij pedagogije (jednopredmetni i dvopredmetni studij)
 
2.2. Nositelj studija: Filozofski fakultet Zagreb – Odsjek za pedagogiju 

2.3.	 Trajanje studija: 3 + 2 godine/ 10 semestara /dva obrazovna ciklusa
                                  (preddiplomski studij: 3 godine/6 semestara,  
                                   diplomski studij: 2 godine/4 semestra)

2.4.	 Uvjeti upisa na studij: završeno četverogodšnje srednje obrazovanje i 
                                           razredbeni  ispit

2.5.	 Preddiplomski studij:           
Preddiplomski (i diplomski) studij pedagogije organiziran je kao jednopredmetni (glavni studij/program, major) i dvopredmetni (pedagogija kao glavni studij/program uz drugi ravnopravni, preddiplomski glavni program na Filozofskom fakultetu, double major) 
Cilj je preddiplomskog studija pedagogije kroz uvodne module: pedagogijska znanost, sustav odgoja i obrazovanja, društvo-kultura-obrazovanje upoznati osnovne odrednice pedagogije, odgojno-obrazovnog/školskog sustava, kao i multidisciplinarni karakter pedagogijske znanosti. U nastavku preddiplomskog studija studenti bi trebali upoznati neke od temeljnih pedagogijskih disciplina važnih za nastavak studija (moduli institucionalni odgoj i obrazovanje, pedagogijska istraživanja, specijalna pedagogija) kao i steći određene kompetencije za moguće zaposlenje u području obrazovanja, medija, kulture, državnoj upravi i nevladinom sektoru.
Završetkom prediplomskog studija pedagogije stjeće se akademski naziv:  
 "baccalaurea/baccalaureus društvenih znanosti – smjer pedagogija".

3.	OPIS PROGRAMA 

3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta i/ili modula s brojem sati aktivne nastave 
       potrebnih za njihovu izvedbu i brojem ECTS – bodova

STUDIJSKI MODULI

       MODUL 1. -  PEDAGOGIJSKA ZNANOST

KOLEGIJI   	
D*	
J*	
ECTS	
SEMESTAR	
VODITELJ	
Osnove pedagogije	O	O	5	I	N.Hrvatić	
Povijest i filozofija pedagogije	O	O	5	I	I. Dumbović	
Didaktičke teorije	O	O	5	I	V.Jurić	
Teorije odgoja i obrazovanja		O	5	I	A.Mijatović	
Povijest hrvatske pedagogije i školstva		O	5	II	I.Dumbović	

        *  D – DVOPREDMETNI STUDIJ 
        * J – JEDNPREDMETNI STUDIJ 

MODUL 2. – SUSTAV ODGOJA I OBRAZOVANJA 

KOLEGIJI   	
D	
J	
ECTS	
SEMESTAR	
VODITELJ	
Sistematska pedagogija	O	O	5	II	A.Mijatović	
Obiteljska pedagogija	O	O	5	II	D. Maleš	
Pedagogija ranog djetinstva	O	O	5	II	A.Miljak	
Pedagogija adolescencije		O	5	III	V. Previšić	
Andragogija		O	5	II	N.N.Šoljan	
Pedagogija cjeloživotnog obrazovanja		I	5	II	N.N.Šoljan	

 MODUL 3. -  DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

KOLEGIJI   	
D	
J	
ECTS	
SEMESTAR	
VODITELJ	
Antropologija odgoja i obrazovanja	O	O	5	III	V.Spajić-Vrkaš	
Obrazovne politike	I	O	5	VI	N.N.Šoljan	
Kritičke teorije obrazovanja	I	O	5	V	V.Spajić-Vrkaš	
Međunarodno obrazovanje		O	5	III	N.N.Šoljan,
K.Posavec	
Psihologija odgoja i obrazovanja		I	5	III	V. Vizek -Vidović	
Sociologija odgoja i obrazovanja		I	5	I	I. Cifrić, 
N. Karajić	
Razvojne i obrazovne strategije		I	5	VI	A.Mijatović	

MODUL 4. -  INSTITUCIONALNI ODGOJ I OBRAZOVANJE

KOLEGIJI   	
D	
J	
ECTS	
SEMESTAR	
VODITELJ	
Ustanove ranog odgoja i obrazovanja	O	O	5	III	A.Miljak	
Školski podsustavi	O	O	5	IV	V. Jurić	
Visokoškolsko obrazovanje	O	O	5	IV	N.N.Šoljan	
Domski odgoj		O	5	IV	N.Hrvatić	
Alternativne pedagoške ideje i škole		O	5	IV	V.Previšić	
Virtualno obrazovanje		I	5	IV	A.Mijatović	

MODUL 5. -  PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

KOLEGIJI   	
D	
J	
ECTS	
SEMESTAR	
VODITELJ	
Uvod u pedagogijska istraživanja	O	O	5	III	A.Sekulić-Majurec,
A.Arbunić	
Kvantitativna istraživanja	O	O	5	IV	A.Sekulić-Majurec	
Kvalitativna istraživanja	O	O	5	V	A.Sekulić-Majurec	
Informacijski sustavi i baze podataka u obrazovanju		O	5	V	N.N. Šoljan	
Statistika u pedagogijskim istraživanjima		O	5	V	A.Sekulić-Majurec
A.Arbunić	
Istraživački instrumenti i evaluacija		I	5	V	A.Sekulić-Majurec	

MODUL 6. – SPECIJALNA PEDAGOGIJA 

KOLEGIJI   	
D	
J	
ECTS	
SEMESTAR	
VODITELJ	
Osnove specijalne pedagogije	O	O	5	V	N.Hrvatić	
Obrazovanje darovitih	O	O	5	VI	A.Sekulić-Majurec	
Metodika rada  s učenicima s posebnim potrebama	I	O	5	VI	A.Sekulić-Majurec	
Diferencijalna pedagogija		O	5	VI	A.Mijatović	
Pedagoška dijagnostika		I	5	VI	V.Previšić,
M.Palekčić	

Broj sati aktivne nastave obvezatnih i izbornih predmeta/kolegija je (u pravilu) 3-4 sata tjedno (5 ECTS), a oblici provođenja nastave utvrđeni su u nastavnim programima.

3.2. Opis predmeta

NASTAVNI PROGRAMI 

PREDDIPLOMSKI

STUDIJ PEDAGOGIJE

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ZNANOST

NAZIV KOLEGIJA: Osnove pedagogije

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
•	Temelji odgoja, antropološke pretpostavke odgoja, strukturna obilježja.
•	Pedagogija, njezin predmet i područje istraživanja.
•	Pedagoški pojmovi, terminologija i terminološke raznolikosti (pedagoško djelovanje/pedagoški odnos, razvoj čovjeka, odgoj, obrazovanje, izobrazba, socijalizacija, učenje, škola, didaktika, nastava, kurikulum, učitelj, učenik, savjetovanje, pomoć).
•	Povijesna i tradicijska određenja pedagogijske znanosti.
•	Gnoseološka, teleološka, epistemološka i nomotetička određenja pedagogijske znanosti. Pedagogijska hermeneutika.
•	Pedagogija i komplementarne znanosti: interdisciplinarne i transdisciplinarne relacije pedagogijske znanosti.

Literatura: 
Osnovna:
1.	Gisecke, H. (1993), Uvod u pedagogiju. Educa, Zagreb.
2.	Gudjons, H. (1994), Pedagogija -  temeljna znanja. Educa, Zagreb.
3.	Lenzen, D. (2002), Vodič za studij znanosti o odgoju, Educa, Zagreb
4.	Mijatović, A. (ur.) (1998), Osnove suvremene pedagogije, HPKZ, Zagreb.

Preporučena:
1.	König, E.&Zedler, P. (1998), Teorije znanosti o odgoju, Educa Zagreb.
2.	Mijatović, A. (2000), Leksikon temeljnih pedagogijskih pojmova, EDIP, Zagreb.
3.	Vukasović, A. (2001), Pedagogija, HKZ "MI", Zagreb.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: uvođenje studenata u područje znanstvene pedagogije, njezinog utemeljenja i u osnovna terminologijska određenja (putem predavanja, izučavanja literature i studija odabranih primjera).
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid u pedagogijsku znanost kao osnovicu za izučavanje ostalih disciplina u okviru studija.

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ZNANOST

NAZIV KOLEGIJA: Povijest i filozofija pedagogije

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
•	Povijest pedagogije: povijest prakse i teorije odgoja, društveno-politički, vjerski i ekonomski kontekst -  teorijska i filozofska misao kao podloga pedagogijskih nazora i vladajućih nazora o odgoju.
•	Povijest pedagogije – «jedino cijela» pedagogija. Filozofija pedagogije i racionalni humani odgoj.                                                                                                                                                                                                                        
•	Pedagoški pogledi, djelovanje i utjecaji: Predsokratovaca, Platona, Aristotela, Quintilianusa, Erazma Roterdamskog, Montaignea, Rabelaisa, J. A. Komenskog, Lockea, Rousseaua, Helvetiusa, Herbarta, Deweya i drugih. 
•	Razvoj pedagoške misli/teorije i utemeljenje pedagogije i povijesti pedagogije
•	Razvoj institucija odgoja i obrazovanja.
•	Neka povijesna iskustva o nekim suvremenim pedagoškim pitanjima.

Literatura:
   
Osnovna:
1.	Quintilianus, M.F. (1985), Obrazovanje govornika, Veselin Masleša, Sarajevo.
2.	Rabelais, F. (1997), Gargantua, Pantagruel, Treća, Četvrta, Peta knjiga, Zagreb.
3.	Komensky, J.A.(1900),  Velika didaktika, Zagreb.
Preporučena:
1.	Rousseau, J.J. (1887),  Emil ili ob uzgoju, Zagreb.
2.	Makarenko, A.S. (1947), Pedagoška poema, Zagreb.

Opće i specifične kompetencije:
Predavačkom i konsultativnom nastavom i studijem doprinosa, kronološki odabranih, najistaknutijih predstavnika pedagoške misli, upoznati studente s povijesnim iskustvima u odgoju i obrazovanju, s naročitim obzirom na povijesna iskustva i o danas aktualnim pedagoškim pitanjima. Upoznavanjem najutjecajnijih pedagoških ideja i prakse  odgoja i obrazovanja kroz povijest omogućiti upoznavanje studenata s povijesnim dostignućima (pozitivnim i negativnim) i obogaćivanje opće pedagoške kulture studenata – budućih pedagoga.

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ZNANOST

NAZIV KOLEGIJA: Didaktičke teorije

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni 

Sadržaj:
Razine refleksije obrazovne prakse na teorijske razine (didaktika, metodike, koncepcije izvedbe nastave).
Temeljni didaktički pojmovi. Didaktičke teorije i modeli nastave. Aktualizacija nastave i potreba teorijskog promišljanja. Didaktika kao teorija odgoja (Erich Weniger, Josef Derbolav; Wolfgang Klafki i Herwig Blankertz; didaktika obrazovnog profila (Hagen Kordes, Andreas Gruschka, Meinert Meyer); Didaktika kao teorija učenja (Paul Heimann, Gunter Otto i Wolfgang Schulz);  opća didaktika na psihološkoj osnovici (Hans Aebli); Didaktika obraćanja pozornosti na fenomene (Martin Wagenschein); didaktika kao umijeće poučavanja (Theodor Schulze i Christoph Berg); Teorija obrazovanja u okviru kritičko-konstruktivne odgojne znanosti W. Klafkija; didaktika kao kibernetičko-informacijska teorija Felixa von Cubea, didaktika kao teorija kurikuluma Christine Möller, didaktika kao kritička teorija nastavne komunikacije Reinera Winkela. Refleksije teorijskih modela nastave na nastavnu praksu. Razne orijentacije didaktika kao shvaćanje njenih polazišta.

Literatura:
Osnovna:
1.	Bognar, L. i Matijević, M., (2002).  Didaktika. Školska knjiga, Zagreb,
2.	Gudjons, H., (1994). Pedagogija – temeljna znanja. Educa, Zagreb, (Poglavlja: Učenje i Didaktika, str. 171.-204.)
3.	Klafki i dr., (1992.). Didaktičke teorije. Educa, Zagreb 
Preporučena:
1.	Jelavić, F. (1995). Didaktičke osnove nastave. Naklada Slap. Jastrebarsko 
2.	Kyriacou, Ch. (1991. i daljnja izdanja). Temeljna nastavna umijeća. Educa, Zagreb
3.	Poljak, V. (1991. i daljnja izdanja). Didaktika. Školska knjiga, Zagreb
4.	Terhart, E. (2001.). Metode poučavanja i učenja. Educa, Zagreb

Opće i specifične kompetencije:
Stjecanje uvodne orijentacije unutar polazišta i teorijskih okvira na kojima se zasnivaju pojedine didaktičke koncepcije. Razumijevanje elementarnog didaktičkog vokabulara i služenje njime u govoru. Uvoditi studente u raspravu o modelima nastave kao svrsishodnim obrascima učinkovitog učenja i poučavanja. 

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ZNANOST

NAZIV KOLEGIJA: Teorije odgoja i obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2  proseminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
-	Filozofska utemeljenja različitih teorijskih pristupa i njihove implikacije za teorije,
-	Velike teorije i znanstveni koncepti, paradigme i diskurzivni pristupi
-	Tradicijski, socijalni, kulturološki, socio-kulturni, kompetitivni i radikalni pristupi u determiniranju teorijskih polazišta
-	Pregled značajnijih europskih tradicijskih teorija u pedagogiji,
-	Kulturološki centrirane  teorije odgoja i obrazovanja,
-	Socijalno determinirani modeli teorija odgoja i obrazovanja,
-	Promjene u strukturi rada i posljedice na izmjene u teorijama odgoja i obrazovanja,
-	Antropologijski i psihologijski i utjecaji na teorijske konstrukte odgoja i obrazovanja
-	Holistički  utemeljene teorije odgoja i obrazovanja
-	Radikalne teorije i radikalne kritike teorija odgoja i obrazovanja
-	Postmodernizam: «teorija svega»
-	Suvremene paradigme i  pristupi u izgradnji teorija (kvaliteta života, sistemski, intelektualni kapital, kibernetički, informacijski, komunikacijske, interkulturalni, razvojni itd.).

Literatura:
Osnovna:
1.	Brüggen, F. (1980), Strukturen pädagogischer Handlungsteori, Freiburg 
2.	Cube, F. von  (1977), Erziehungswissenschaft , Stuttgart
3.	König, E.&Zedler, P. (1998), Teorije znanosti o odgoju, Educa Zagreb.

Preporučena:
-	Izbor članaka iz recentne strane znanstvene literature ( NSK)
-	Nastavna pisma ( prijevodi i sinteze)

Opće i specifične kompetencije:
Izgraditi filozofsku, znanstvenu, konceptualnu i teorijsku osnovu brojnih raznolikih polazišta na kojima se danas temelje teorije odgoja i obrazovanja uz jasne distinkcije prema odgoju kao eventualnoj funkciju demokratske škole. Prepoznavanje i određenje temeljnih značajki u različitim teorijama značajan je dio sposobnosti na kojima bi se trebala temeljiti sva druga pedagogijska i pedagoška znanja studenata. Osposobiti studente za kritičko razmatranje pluralizma u pedagogijskoj znanosti i postavljanja dominantnih teorija. 

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ZNANOST

NAZIV KOLEGIJA: Povijest hrvatske pedagogije i školstva

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: položen kolegij Povijest i filozofija pedagogije

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
•	Povijest hrvatske pedagogije i školstva: razvoj školstva, odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, povijest prakse i teorije odgoja, društveno-politički, vjerski i ekonomski kontekst.
•	Povijesni razvoj pedagoške misli u Hrvata i razvoj pedagoške teorije i prakse u Hrvatskoj, izobrazba, osposobljavanje i usavršavanje učitelja.                                                                                                                                                                                                
•	Pedagoški pogledi, djelovanje i utjecaji hrvatskih pedagoga: P. P. Vergerija, N. Gučetića, M. Šiloboda-Bolšića, S. Ilijaševića, S. Novotnija, S. Basarićeka i drugih
•	Razvoj pedagoške misli/teorije i utemeljenje pedagogije i povijesti pedagogije u Hrvatskoj. Međuodnos nekih europskih i hrvatskih pedagoga. Stranci istaknuti hrvatski pedagozi i Hrvati istaknuti pedagozi u svijetu.
•	Razvoj institucija odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj. Razvoj hrvatskog školstva (crkvenog i svjetovnog).
•	Neka hrvatska povijesna iskustva o nekim suvremenim pedagoškim pitanjima.

Literatura:

Osnovna:
1.	Cuvaj, A: Građa za povijest školstva
2.	Dumbović, I. (1997),  Međuodnos nekih hrvatskih i europskih pedagoga (na njemačkom, studentima preveden) 
3.	Dumbović, I. (1991), Razvoj školstva u Hrvatskoj, Zbornik radova Instituta za pedagogijska istraživanja, Zagreb, Filozofski fakultet. 

Opće i specifične kompetencije:
Predavačkom (manjim dijelom) i konsultativnom (većim dijelom) nastavom i studijem doprinosa, kronološki odabranih, najistaknutijih predstavnika pedagoške misli, upoznati studente s povijesnim iskustvima u odgoju i obrazovanju, s naročitim obzirom na povijesna iskustva i o danas aktualnim pedagoškim pitanjima. Upoznavanjem najutjecajnijih pedagoških ideja i prakse odgoja i obrazovanja kroz povijest omogućiti upoznavanje studenata s povijesnim dostignućima (pozitivnim i negativnim) i obogaćivanje opće pedagoške kulture studenata – budućih pedagoga.

NAZIV MODULA: SUSTAV ODGOJA I OBRAZOVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Sistematska pedagogija

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara (predavanja, analiza tekstova, pismeni 
                        radovi i seminar)
Uvjeti: položeni kolegij Osnove pedagogije
                           
Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
-	Predmet i područje istraživanja sistematske pedagogije
-	Promjene kontekstualnih varijabli i kvalitete života koje djeluju na obrazovanje
-	Funkcije rekonceptualizacije i razvoja pedagogijskih disciplina 
-	Inovacije u pedagogijskoj znanosti i njihova  provjera
-	Sistemska i sistematska pedagogija
-	Funkcija odgoja  u brzim socijalnim i tehnološkim promjenama 
-	Futurološke determinante pedagogijske znanosti
-	Uspješni modeli izobrazbe i usavršavanja nastavnika 
-	Pedagogijska istraživanja, pedagogijska znanost i pedagoška praksa.

Literatura:
Osnovna:
1.	Luhmann, N (1971), Systemteoretische Argumentationen, Frankfurt aM
2.	Mijatović, A. (ur.), (1999), Osnove suvremene pedagogije (XIV-XXV), Zagreb, HPKZ
3.	Delors, J. (1998),  Učenje: blago u nama, Zagreb, Educa.
Preporučena:
1.	Henz, H. (1967), Lerbuch der systematischen Pädagogik, Freiburg
                    Izbor članaka i rasprava iz recentne literature i periodike međunarodnih organizacija

Opće i specifične kompetencije:
Zadaća sistematske pedagogije je osposobiti studente da klasična pitanja odgoja i obrazovanja analiziraju i sistematiziraju u novom okruženju i novim kontekstualnim odrednicama koje umanjuju učinak i kvalitetu djelovanja  klasičnih teorija i postulata. Razviti sposobnosti za kritičko analiziranje svakodnevne školske prakse kao i teorijskih okvira u kojima djeluje i stvoriti temeljna predznanja putem kojih je moguće konstruktivno postupati u okviru profesionalnih zadaća i profesionalne etike te etički i odgovorno evaluirati inovacije.

NAZIV MODULA: SUSTAV ODGOJA I OBRAZOVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Obiteljska pedagogija

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara (terenska nastava)

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni 

Sadržaj:

Obitelj kao odgojna zajednica
Različiti  tipovi obitelji i odgoj
Koncept i dimenzije roditeljstva 
Pretpostavke uspješnog roditeljstva 
Obiteljska klima i njezin utjecaj na razvoj djeteta
Stilovi odgoja u obitelji i ponašanje djeteta
Uloga majke u odgoju djeteta
Uloga oca u odgoju djeteta
Obitelji s jednim roditeljem
Nasilje roditelja nad djecom
Priprema za spolni život i roditeljstvo 
Metodologija istraživanja obiteljskog odgoja 

Literatura:
Osnovna:
1.	Gordon, T. (1996) Škola roditeljske djelotvornosti. Zagreb: Poduzetništvo Jakić.
2.	Maleš, D. (1988) Obitelj i uloga spolova. Zagreb: Školske novine.
3.	Zlostavljanje u obitelji. Dijete i društvo. Vol. 2, br. 2, 2001.
Preporučena:
1.	Juul, J. (1996) Vaše kompetentno dijete. Zagreb: Educa
2.	Prekop, J. (1997) Mali tiranin. Zagreb: Educa.
3.	Winkel, R. (1996) Djeca koju je teško odgajati. Zagreb: Educa.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: stečena znanja o temeljnim pojmovima, polazištima i teorijama o utjecaju obiteljskog odgoja na razvitak djeteta.
Specifične: razumijevanje psihodinamike odnosa među članovima obitelji i njezin utjecaj na odgoj; sposobnost dijagnosticiranja uzroka odgojnih problema u obitelji te djelovanje u skladu s kompetencijama pedagoga na njihovu uklanjanju; samostalno znanstveno istraživanje obiteljskog odgoja.  

NAZIV MODULA: SUSTAV ODGOJA I OBRAZOVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Pedagogija ranog djetinstva

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: predavanja, seminar, praktikum

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:
-	Pedagogija ranog djetinjstva kao sustav znanstvenih činjenica, istraživačkih metoda i znanstvenih teorija o odgoju u ranom djetinjstvu, odnos odgoja, razvoja i socijalizacije, odgoj kao činilac razvoja (viših) psihičkih funkcija djeteta, odgoj kao distinktivno svojstvo čovjeka; 
-	društvena i kulturna uvjetovanost ranog odgoja u obitelji i u izvan obiteljskom kontekstu, povijesni prikaz ranog odgoja u obitelji i u institucijama;
-	učenje i obrazovanje u ranom djetinjstvu, učenje kao svakodnevna aktivnost djeteta, socijalne i komunikacijske dimenzije učenja djece, važnost okruženja za poticanje procesa učenja; razvoj govora djece rane dobi kao primjer prirodnog učenja djece u poticajnom okruženju,
-	igra i odgoj djece, pedagogija dječje igre, igra i igrolike aktivnosti;
-	Istraživanja u ranom odgoju, kvalitativne metode nasuprot kvantitativnima;
-	kurikulum ranog odgoja i obrazovanja, humanistički pristup razvijanju kurikuluma, nasuprot gotovim unaprijed određenim, ustanova kao važan čimbenik u razvijanju kurikuluma.

Literatura:
Osnovna:
1. Gopnik,A. i dr. (2003.):Znanstvenik u kolijevci. Zagreb, Educa. (str. 23-172.)
2. Miljak,A. (1996) : Humanistički pristup teoriji i praksi predškolskog odgoja. Zagreb, Persona.
3. Šagud,M. (2004.): Odgajatelj u dječjoj igri. Zagreb, Školske novine.(str.11-123.)

Preporučena :
1. Slunjski. E. (2001) :Integrirani predškolski kurikulum. Zagreb, Mali profesor.
2. Anning.A.;Cullen,J.; Fleer.M. (2004.) (eds. ) :Early Childhood Education :Society and Culture. 
    London, Sage pub.
3. Mortimore.P. (ed.) (2000.) :Understanding Pedagogy. London, Paul Chapman. pub.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: razumijevanje  problematike ranog odgoja i obrazovanja i njegovo utemeljenje u suvremenim znanstvenim spoznajama.
Specifične: poznavanje i razumijevanje ključnih pojmova, teorijsko i praktično razumijevanje društvene i kulturne uvjetovanosti ranog odgoja, učenja kao prirodne aktivnosti djece i načina njegovog poticanja, ulogu igre i igrolikih aktivnosti za cjelokupni razvoj i odgoj djeteta, te posebno važnim držimo osposobiti ih za samostalnim i kritičkim vrednovanjem novih spoznaja iz različitih srodnih disciplina i promišljanja njihove pedagoške važnosti.

NAZIV MODULA: SUSTAV ODGOJA I OBARZOVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Pedagogija adolescencije

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: predavanja i  seminar

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni 

Sadržaj:

Pojam i razvojne karakteristike. Genetski i vanjski činitelji razvoja u djetinjstvu i mladenaštvu. Razvojne osobine i funkcije: tjelesne, kognitivne, emocionalne i socijalne. Tipologija i diferencijacija u formiranju identiteta: zrenje, razvoj, socijalizacija, odgoj. Odgojno-obrazovno značenje, mogućnosti i načini pedagoške intervencije. Dijete i djetinjstvo; mladi i mladenaštvo: okolinski i životni svijet. Socijalno-ekološki činitelji i odgojni utjecaji u kasnom djetinjstvu i mladenaštvu: obitelj, škola, crkva, slobodno vrijeme, mediji, vršnjačke skupine. Kultura, subkultura, kontrakultura, alternativna kultura i životni stilovi mladih kao polje pedagoškog djelovanja. Razvojne-pedagoške teškoće, smetnje i intervencije. Pedagoška povijest djetinjstva i mladenaštva. Pedagogija djetinjstva i mladenaštva: predmet, sadržaj, istraživanje i polje praktičnog djelovanja.       

Literatura:

Osnovna: 
1.	Baacke, D. (1984), Die 6- bis 12 jahrigen. Beltz, Weinheim – Basel. 
2.	Baacke, D. (1986), Die 13- bis 18 jahrigen. Urban – Schwarzenberg, Munchen - Berlin.
3.	Gudjons, H. (1994), Pedagogija – temeljna znanja. Educa, Zagreb.
4.	Key, E. (2000), Stoljeće djeteta. Educa, Zagreb.   
  
Preporučena: 
1.	Perasović, B. (2001), Urbana plemena. Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb.
2.	Sander, U., Vollbrecht, R. (1985), Zwischen Kindheit und Jegend. Juventa, Weinheim – Munchen.

Opće i specifične kompetencije:
Upoznati razvojne osobine i (ne)tipično ponašanje u kasnom djetinjstvu i mladenaštvu. Shvatiti prirodne oblike reakcija i uzroke osobito karakteristične za pubertetsku i adolescentsku dob te mogućnosti i načine odgojno-socijalnog djelovanja na tijek razvoja.   

NAZIV MODULA: SUSTAV ODGOJA I OBRAZOVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Andragogija

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar 

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:
Andragogija – osnovno pojmovlje. Povijesni razvoj obrazovanja odraslih. Teorije obrazovanja odraslih. Odrasla osoba i učenje odraslih. Andragoški programi. Sustav andragoških institucija. Metode u obrazovanju odraslih. E-learning i nove informacijske tehnologije u obrazovanju odraslih. Andragozi – stručnjaci za obrazovanje odraslih. Financiranje obrazovanja odraslih. Suvremeni andragoški razvoji u Hrvatskoj i u međunarodnom prostoru. UNESCO-ov program "Obrazovanje za sve". "Grundtvig program" za suradnju u obrazovanju odraslih Europske unije. Istraživanja u obrazovanju odraslih.

Literatura:

Osnovna:
1. Jarvis, P., Adult Education and Lifelong Education. London: Routledge Falmer, 2004.
2. Jarvis, P. (ur.), Poučavanje: teorija i praksa. Zagreb: Andragoški centar, 2003.
3. Tight, M., Key Concepts in Adult Education. 2nd ed. London: Routledge, 2002.

Preporučena:
1. Povjerenstvo za obrazovanje odraslih, Strategija i akcijski plan obrazovanja odraslih. Zagreb:  
     Povjerenstvo za obrazovanje odraslih VRH, 2005.
2. Gartenschlager, U. i H. Hinzen (ur.), Perspektive i tendencije obrazovanja odraslih u Europi. 
    Zagreb: Hrvatska zajednica pučkih otvorenih učilišta, 2000.
3. Tekuća godišta časopisa Obrazovanje odraslih (Zagreb) i Adult Education and Development 
    (Bonn), te odgovarajući izvori na webu.

Opće i specifične kompetencije:
U okviru kolegija studenti će steći uvid u osnovna pitanja andragoške teorije i prakse u Hrvatskoj i svijetu. Studenti će biti osposobljeni za razmatranje i kritičku refleksiju suvremenih andragoških problema i razvoja. Stečene kompetencije omogućit će im produbljeni andragoški studij ili ulazak u obrazovnu andragošku praksu.

NAZIV MODULA: SUSTAV ODGOJA I OBRAZOVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Pedagogija cjeloživotnog obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:

Terminološka i pojmovna određenja: permanentno obrazovanje/učenje, rekurentno/povratno obrazovanje, doživotno obrazovanje/učenje, daljnje obrazovanje, cjeloživotno obrazovanje/učenje. Koncepti organizacije koja uči (learning organization) i  društva koje uči/društva znanja (learning society). Europa kao društvo znanja (orijentacija Europske unije). "Memorandum Europske unije o cjeloživotnom učenju". Hrvatska prema društvu koje uči (program HAZU). Nove informacijske tehnologije u cjeloživotnom učenju. Upravljanje znanjem u društvu znanja. Gospodarstvo temeljeno na znanju (knowledge economy).  Implikacije cjeloživotnog obrazovanja na obrazovnu politiku i praksu obrazovanja.

Literatura:

Osnovna:
1. Dryden, G. i J. Vos, Revolucija u učenju. Zagreb: Educa, 2001.
2. Medel-Anonuevo, Carolyn, Lifelong Learning Discourses in Europe. Hamburg: UNESCO Institute for Education.
3. Senge, M. P. et al., Schools That Learn: A Fifth Discipline Fieldbook for Educators…. New York: Doubleday, 2000.
4. "Memorandum o cjeloživotnom učenju". 2000.

Preporučena:
1. OECD, Knowledge Management in the Learning Society. Paris: OECD, 2001.
2. HAZU, Deklaracija o znanju. Zagreb: HAZU,2002. i HAZU, Hrvatska temeljena na znanju. Zagreb: HAZU, 2003.

Opće i specifične kompetencije:
Putem ovog kolegija studenti će steći temeljne spoznaje o suvremenoj problematici cjeloživotnog obrazovanje. Posebno će se analizirati tekuća nastojanja u Hrvatskoj i svijetu vezana za stvaranje društva koje uči. Kod studenata će se nastojati razviti senzibilitet prema cjeloživotnom učenju kao osobnoj životnoj orijentaciji. 
NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Antroplogija odgoja i obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski/engleski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: terensko istraživanje i pismeni ispit. 
         Uvjet za pristupanje ispitu jest prihvaćeno izvješće o istraživanju. Konačna ocjena   
         zbroj je ocjene izvješća i ocjene pismenog ispita. 

Sadržaj:
U sklopu ovog predmeta studenti će upoznati središnje pojmove, teorijske modele i područja primjene antropologije obrazovanja. Pojasnit će se izvorišta, razvoj i doprinosi kulturne antropologije teoriji i praksi odgoja i obrazovanja. Naglasit će se pomaci do kojih u tom području dolazi primjenom etnografske metode, emske perspektive, interpretativne paradigme, simboličkog interakcionizma i kulturne ekologije. Usporedno će se analizirati prijenos i učenje kulture u jednostavnim i složenim zajednicama te ukazati na sličnosti i razlike između tradicijskih i suvremenih obrazaca odrastanja. Posebna pozornost posvetit će se pitanjima kulturne pismenosti i ulozi antropologije u utvrđivanju i rješavanju problema školskog neuspjeha u kulturno pluralnom društvu. Studenti će s pozicija teorija kulturnog diskontinuiteta, samoispunjajućeg proročanstva i etiketiranja analizirati odnose, statuse i uloge u školi te školske rituale i ceremonije, kako bi razumjeli učinke formalnog i skrivenog kurikuluma na rezultate učenja. Teorije otpora i konstitutivne akcije pomoći će im da razumiju vezu između etnocentrizma u obrazovanju, opozicijskog identiteta i napuštanja škole, ali i da kritički pristupe analizi nastavnih programa, sadržaja udžbenika te standarda i instrumenata za mjerenje znanja i sposobnosti.     

Literatura:

Osnovna:
1.	Camilleri, C. Cultural Anthropology and Education. London: Kogan Page i Pariz: UNESCO, 1986. (poglavlja: "Schools and the national culture problems in the  West", str. 54-78).
2.	Ogbu, J.U. "Ispitivanje ljudske inteligencije: Kulturno-ekološki pristup". Napredak: 135, 1994, 2, str. 141-153.
3.	Ogbu, J. U. Pedagoška antropologija (Anthropology of Education). Zagreb: Školske novine, 1989. 
4.	Prosser, J. The evolution of school culture research." U: Prosser, J. (ur.) School Culture (http://www. leeds.uk; 1. listopada 2002, 14 str.).
5.	Spajić-Vrkaš, V. Odrastanje u tradicijskoj kulturi Hrvata: Tučepi. Zagreb: Naklada MD, 1996.
6.	Spajić-Vrkaš, V. "Antropologija odgoja i obrazovanja na Filozofskom fakultetu u Zagrebu: Retrospektiva i perspektiva". Etnološka tribina: 31, 2001, 204-214. 
7.	Spajić-Vrkaš, V. "Kulturna antropologija, antropologija obrazovanja i dileme etnografske metode". Istraživanja odgoja i obrazovanja: 9, 1992, str. 5-18.
 
Preporučena:
1.	Baranović, B. "Slika" žene u udžbenicima književnosti. Zagreb: Institut za društvena istraživanja, 2000.
2.	Broude, G.J. Growing Up. Santa Barbara: ABC-CLIO, 1995. 
3.	Bruner, J. Kultura obrazovanja, Zagreb: Educa, 2000. (poglavlje:"Folk-pedagogija", str. 57-76). 
4.	Erlich, V. U društvu s čovjekom: Tragom njegovih kulturnih i socijalnih tekovina. Zagreb: Naprijed, 1968.
5.	Skledar, N. Čovjek i kultura: Uvod u socio-kulturnu antropologiju. Zagreb: Zavod za sociologiju Filozofskog fakulteta, 2001. (poglavlja: "Dimenzije antropologije", str. 33-88; "Pregled antropologijskih teorija", str. 140-166).  
6.	Spajić-Vrkaš, V. "Tradicija i vertikalna klasifikacija obiteljskih odnosa". Društvena istraživanja: 4, 1995, 4/5 (18/19), 451-463.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: razumijevanje i prihvaćanje utemeljenosti odgoja i obrazovanja u kulturnim vrijednostima i procesima 
Specifične: poznavanje i razumijevanje ključnih pojmova, teorijskih i praktičnih doprinosa antropologije području odgoja i obrazovanja; razvoj analitičkih vještina i vještina kritičkog mišljenja; prihvaćanje antropološke perspektive u pristupu odgoju i obrazovanju; razumijevanje posebnosti kvalitativnog istraživačkog postupka i ovladavanje tehnikama etnografskog istraživanja 

NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Obrazovne politike

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni 

Sadržaj:
Obrazovne politike – temeljno pojmovlje. Obrazovanje kao političko područje. Definiranje ciljeva. Određivanje sredstava: struktura, sadržaji, metode. Implementacija obrazovne politike. Pluralizam u obrazovanju. Obrazovna politika i posebne socijalne i obrazovne skupine – jednakost  u obrazovanju. Centralizacija i decentralizacija obrazovanja. Koncepti kvalitete u obrazovanju. Standardi u obrazovanju i katalozi znanja. Vrednovanje obrazovanja i matura. PISA program – implikacije za hrvatsko obrazovanje. Nove informacijske tehnologije i politika informatizacije obrazovanja. Politika upravljanja i financiranja obrazovanja. Privatizacija obrazovanja. Suvremeni reformski projekti. Istraživanje obrazovanja i utemeljenje obrazovne politike.

Literatura: 

Osnovna:
1. Legrand, L. Obrazovne politike. Zagreb: Educa, 1993.
2. Stoll, L. i D. Fink, Mijenjajmo naše škole: kako unaprijediti kvalitetu i djelotvornost naših škola. Zagreb: Educa, 2000.
3. OECD, Educational Policy Analysis 2003. Paris: OECD, 2003.

Preporučena:
1. OECD, Education at a Glance: OECD Indicators, 2003 Edition. Paris: OECD, 2004.
2. Tekuće godište časopisa Journal of Educational Policy (London: Taylor and Francis Group)
3. Odgovarajući izvori na webu.

Opće i specifične kompetencije:
Ovaj kolegij osigurat će studentima znanja o nekim temeljnim pitanjima utvrđivanja i implementacije obrazovne politike. U okviru kolegija analizirat će se recentne reformske promjene u obrazovanju. Studenti će steći osnove za razumijevanje tekućih obrazovnopolitičkih razvoja.

NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Kritičke teorije obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara  (predavanje, analiza teksta, Internet   
                        pretraživanje, diskusija, rad u paru, timski rad)
Uvjeti: nema

Ispit: kritička analiza teksta i/ili slike prema uputama

Sadržaj :
Svrha ovog predmeta jest detaljna obrada nekih od najznačajnijih suvremenih kritičara obrazovanja koji su svojim radovima i djelovanjem doveli do značajnih promjena u pristupu istraživanju, politici i praksi obrazovanja u svijetu. U uvodnom dijelu objasnit će se izvorišta i kontekst kritičkog diskursa, osobito ideje progresivnih pokreta s početka 20. stoljeća te utjecaj Frankfurtske škole, postmodernizma i feminističkih teorija. U većem dijelu programa studenti će detaljno obrađivati ideje P. Freira o obrazovnom bankingu, dijaloškoj akciji i pedagogiji nade; M. Applea o odnosu između društvene moći, proizvodnje znanja i pedagogije; H. Girouxa o graničnoj pedagogiji i učitelju kao transformativnom intelektualcu; P. McLarena o školovanju kao ritualnoj izvedbi; P. Bourdieua o transmisiji kulturnog kapitala; D. Kellnera o kritičkom čitanju slike i još nekih predstavnika njemačke emancipacijske pedagogije. U posljednjem dijelu studenti će neke od tih ideja provjeravati na tekstovima prosvjetno-političke, znanstveno-istraživačke i nastavno-metodičke naravi.

Literatura: 

Osnovna:
1.	Apple, M.W. Ideology and Curriculum. New York: Routledge, 1990.
2.	Freire, P. Pedagogy of Freedom: Ethics, Democracy, and Civic Courage. Rowman and Littlefield, 1998 (poglavlja: “Teaching Is Not Just Transferring Knowledge”, str. 49-84; “Teaching is a Human Act”, str. 85-129).
3.	Spajić-Vrkaš, V. "Pokušaj redefiniranja naobrazbe elita i modernizacije školovanja u kontekstu europskih integracija." U: Čengić, D. i Rogić, I. (ur.) Upravljačke elite i modernizacija. Zagreb: Institut društvenih znanosti ‘Ivo Pilar’, 2001., 167-194.
4.	Spajić-Vrkaš, V. "The emergence of multiculturalism in education: From ignorance to separation through recognition.” U: Mesić. M. (ur.) Experience and Perspectives of Multiculturalism: Croatia in Comparison to Other Multicultural Societies. Zagreb: FFPress i Croatian Commission for UNESCO, 2004, 87-101.

Preporučena:
1.	Aronowitz, S. and Giroux, H.A. Postmodern Education: Politics, Culture and Social Criticism. University of Minnesota Press, 1991 (poglavlje “Border pedagogy in the age of postmodernism”, str. 114-135.
2.	Spajić-Vrkaš, V. "Visions, provisions and reality: Political changes and education for democratic citizenship in Croatia.“ Cambridge Journal of Education: Vol. 33, 2003, br. 1, 33- 51.
3.	Best, S. i Kellner, D. Postmodern Theory: Critical Interrogation. London: Macmillan, 1994.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: razumijevanje središnjih pojmova, polazišta i razvoja kritičkog pristupa obrazovanju; uočavanje sličnosti i posebnosti kritičkih teorija; razumijevanje uloge škole u društvenoj reprodukciji.
Specifične: vještine identifikacije problema, kritičke analize i interepretacije, multiperspektivnosti, poredbenog mišljenja, iznošenja dokaza i izvođenja zaključaka; prihvaćanje kritičkog pristupa kao temelja pedagogijske prakse 

NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Međunarodno obrazovanje

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni 

Sadržaj:
Međunarodno obrazovanje – studijsko i istraživačko područje. Temeljno pojmovlje u međunarodnom obrazovanju. Internacionalizacija obrazovanja kao suvremena obrazovna pojava. Međunarodni studenti i transnacionalna sveučilišta. Programi Europske unije koji potiču međunarodno obrazovanje: Socrates (Comenius, Erasmus, Grundtvig, Lingua, Minerva, Erazmus Mundus), Leonardo da Vinci, Tempus. Europska dimenzija u obrazovanju. Programi i uloga ključnih međunarodnih organizacija u promoviranju međunarodnog obrazovanja: UNESCO, OECD i Vijeće Europe. Hrvatsko obrazovanje i procesi internacionalizacije obrazovanja.

Literatura:

Osnovna:
1. Delors, J. Učenje: blago u nama. Izvješće UNESCO-u Međunarodnog povjerenstva za razvoj 
    obrazovanja za 21. stoljeće. Zagreb: Educa, 1998.
2. Povjerenstvo Europske zajednice, Prema društvu koje uči. Poučavanje i učenje (Bijeli dokument o 
    obrazovanju). Zagreb: Educa, 1996.
3. OECD, Internationalization of Higher Education. Paris: OECD, 2004.

Preporučena:
1. OECD, Internationalization and Trade in Higher Education: Trends, Opportunities and   
    Challenges. Paris:OECD, 2004.
2. Tekuće godište časopisa Prospects (UNESCO, Paris).
3. Odgovarajući izvori na webu.

Opće i specifične kompetencije:
Upoznati studente s osnovnim problemima i procesima internacionalizacije obrazovanja. Težište je na proučavanju programa Europske unije i aktivnostima međunarodnih organizacija koje igraju ključnu ulogu u međunarodnom obrazovanju. Stečena znanja studentima mogu biti od koristi pri planiranju osobnog sudjelovanja u studentskim razmjenama u "Europskom prostoru visokog obrazovanja". 

NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Psihologija odgoja i obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema 

Ispit: pismeni  

Sadržaj:
Ciljevi  psihologije obrazovanja. Determinante ishoda učenja: osobine učenika i karakteristike obrazovnog konteksta. Primjena teorijskih pristupa procesu učenja u školskom kontekstu. Pristupi poučavanju. Poučavanje vještina učenja.  Školsko okruženje i učenje, Primjena teorija motivacije u školskom kontekstu, Strategije za poticanje motivacije u učenju ,  Interesi i emocije u školskom kontekstu, Razredna klima, Razredna disciplina,  Procjenjivanje i mjerenje školskog postignuća učenika.

Literatura:
Osnovna:
1.	Vizek Vidović, V., Rijavec, M., Vlahović-Štetić, V., Miljković, D. (2003.) Psihologija obrazovanja, Zagreb: IEP.
2.	Woolfolk,A. (2005.) Educational psychology, Boston, Allyn i Bacon
Preporučena:
1.	Barth,B.M.(2004.) Razumjeti što djeca razumiju, Zagreb, Profil International.
2.	Zarevski (ur.) (2000.). Učitelji za učitelje, Zagreb,IEP.
3.	Brdar, I. i Rijavec, M. (1998.) Što učiniti kad dijete dobije lošu ocjenu, Zagreb, IEP.
4.	Gossen, ,D.C. (1995.) Restitucija- preobrazba školske discipline, Zagreb, Alinea

Opće i specifične kompetencije:
Studenti će upoznati glavne pojmove, teorijske modele i metode istraživanja u području učenja i poučavanja.  Očekuje se da  studenti  shvate  odnos između procesa poučavanja i ishoda učenja u pojedinim akademskim domenama. Moći će  objasniti nastavnicima značenje i posljedice pojedinih pristupa poučavanju, te će moći primijeniti  u radu s učenicima postupke  za poticanje razvoja strategija i tehnika učenja i vještina poučavanja. Studenti  će moći pokazati razumijevanje teorijskih modela u području  motivacije  i   socijalnih procesa u školskom kontekstu.   Studenti  će moći objasniti  odnos između školskog okruženja i procesa učenja i poučavanja,  kao i odnos između motivacijskih  i socijalno-emocionalnih varijabli   i školskog  postignuća. Studenti će moći planirati i primjenjivati postupke za utvrđivanje i poticanje motivacije za učenje kao i odgovarajuće postupke za utvrđivanje i unapređenje socijalnih odnosa  u razredu i uspostavu razredne discipline.

NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Sociologija odgoja i obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:
Društveni i povijesni kontekst obrazovanja; Sociologija obrazovanja – nastanak i razvoj (teorijska polazišta; funkcionalističko, konfliktno, liberalno, interakcionističko); Obrazovanje i socijalne promjene (društvena reprodukcija, mobilnost, konflikti), Institucionalni sustavi obarzovanja (obitelj i škola); Obrazovanje i kultura (tradicija, religija, mediji); Obrazovanje i razvoj (kulturni kapital, tržište rada i znanja); Globalizacija i obrazovne perspektive (tehnološke i socijalne promjene, ekološko obrazovanje); Budućnost obrazovanja i uloga nastavnika (ekološka kriza, modernizacija društva i obrazovanja).

Literatura: 

Osnovna:
1.	Durkheim, E. (1996), Obrazovanje i sociologija. Societas (Zavod za sociologiju), Zagreb.
2.	Haralambus, M. (2002), Sociologija – teme i perspektive (pog. XI), Golden marketing, Zagreb

Preporučena:
1.	Ballantine, J.H. (1993), The Sociology of Education. Prentice-Hall, Inc, New Yersey.
2.	Delors, J. (1998), Učenje:blago u nama. Educa, Zagreb.
3.	Lesourne, J. (2000), Obrazovanje & društvo. Znamen, Zagreb.

Opće i specifične kompetencije:
Upoznavanjem sa sadržajima kolegija studenti će steći osnovna, opća znanja iz područja studija te dodatna znanja i intelektualne vještine koje će pridonijeti kompetentnosti njihove nastavničke uloge.
Znanja: stjecanje dodatnih znanja o teoretskim polazištima suvremenog društva (kulture) i obrazovanja (škole), što će pripomoći boljem razumijevanju društvenih ciljeva i smisla odgoja i obrazovanja učenika.
Vještine: osposobljavanje za prepoznavanje utjecaja socijalnog sustava na život u obrazovnom sustavu i primjene strukovnih socioloških znanja u kontekstu odraza društvenih fenomena na one u odgoju i obrazovanju.
NAZIV MODULA: DRUŠTVO – KULTURA - OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Razvojne i obrazovne strategije

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara 

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
-	Globalne, regionalne i lokalne osobitosti razvoja i opća određenja suvremene škole,
-	Elementi sukladnosti i usuglašavanja nacionalnog razvoja i obrazovanja,
-	Strategije nacionalnog razvoja i nacionalni kurikulum,
-	Opće odrednice suvremene škole i njezine prilagodbe kontekstualnim značajkama,
-	Integracijski  procesi i internacionalizacija obrazovanja,
-	Reformologijski pristup obrazovanju; učinak i kvaliteta,
-	Dinamika promjena u društvu i prilagodbe suvremene škole (društvo znanja),
-	Promjene i optimalizacija nacionalnog sustava odgoja i obrazovanja ,
-	Strategije održivog razvoja i obrazovanje za održivi razvoj,
-	Razvoj, kvaliteta znanja i cijeloživotno učenje,
-	Znanje i vrste znanja kao temeljniu kapital razvoja,
-	Postindustrijke koncepcije razvoja i njihove posljedice po obrazovanje,
-	Tržište rada, tehnologije i znanja,
-	Kompetitivni elementi razvoja i obrazovanja.

Literatura:
Osnovna:

1.	Mijatović, A. (1998),  Obrazovanje za 21. stoljeće,  Zagreb,  HPKZ
2.	Mijatović, A. (2002) , Obrazovna revolucija, Samobor, «Hrvatski  zemljopis»

Preporučena:
1.	Mijatović, A. (1992),  Izgradnja i organizacija sustava obrazovanja, Zagreb, «Školske novine»
2.	Izbor  priloga iz literature i periodike (npr. Drucker, P. /2002/  Next society))

Opće i specifične kompetencije:
Utemeljiti znanstvena stajališta studenata o međusobnoj uvjetovanosti  razvoja i obrazovanja na primjerima odabrane skupine razvijenih zemalja. Uputiti studente na analitičke i druge elemente putem kojih se može objasniti i korelirati kauzalitet obrazovanja i razvoja svakog društva. Osobita važnost kolegija je u razvijanju sposobnosti razumijevanja raformskih koncepata i novih prtistupa u promjenama obrazovanja.

NAZIV MODULA: INSTITUCIJSKI ODGOJ I OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Ustanove ranog odgoja i obrazovanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: predavanja, seminar, praktikum

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni (procjena i samoprocjena pismenih uradaka)

Sadržaj:

- Povijesni pregled razvoja ustanova za rani odgoj, zavodi za nahodčad , dječja zabavišta,  pjestovališta, obdaništa, dječji vrtići.
- Društveno-političko i kulturno naslijeđe uz dominantne psihologijske i pedagogijske teorije kao bitni čimbenici ustroja ovih ustanova, izdvajamo industrijski model i postindustrijski .
- Industrijski model ustroja - glavne značajke  (u našim uvjetima do devedesetih godina ): uniformnost organizacije, autoritarnost rukovođenja, hijerarhija i kontrola, stroga organizacija ( uniformna za cijelu zemlju) procesa odgoja i obrazovanja, dominantnost organiziranog poučavanja, strukturirani programi odgojno-obrazovnog rada, odvojenost dječjih jaslica od vrtića, nedostatak komunikacije među odgajateljima i s roditeljima, brojnost djece u odgojnim grupama.
- Postindustrijski model - ustroj  ustanova  za 21 stoljeće: sustavni pristup kontinuiranom mijenjanju ovih ustanova- stvaranja zajednica koje uče, promjena načina rukovođenja ustanovama – ekologija  vođenja, od hijerarhijski nametnute kontrole prema samokontroli, samoorganizaciji i samousavršavanju  procesa odgoja i obrazovanja, stvaranje okruženja za kontinuirano učenje svih sudionika , inkluzija djece s posebnim potrebama i pravima, uključivanje roditelja i članova lokalne zajednice, kontinuirano razvijanje kurikuluma ranog odgoja, odgoj djece do treće godine integralni su dio ovih ustanova, autonomnost i odgovornost ustanova za svoj razvoj.

Literatura:

Osnovna:
1. Miljak,A.;Vujičić.L. (2002.): Vrtić u skladu s dječjom prirodom. Rovinj, Dječji centar Neven. ( str. 
                                                                                                10- 40.)
2. Stoll,L.; Fink.D. (2000.): Mijenjajmo naše škole. Zagreb, Educa. ( str. 49 –141.)
3. Senge,P.(2003.) :Peta disciplina. Zagreb, Mozaik knjiga. ( str. 15- 227.)

Preporučena :
1. Dahlberg,G.;Moss.P.;Pence. A. (1999): Beyond Quality in Early Childhood Education and Care.  
    London, Falmer press.
2. Moss.P.; Pence. A. ( 1994.):Valuing Quality in Early Childhood Services.London,Paul Chapman 
     pub.
3. Giudici,C.; Rinaldi.C. (eds)  (2002.) :Making learning Visible. Reggio Emilia, Reggio Children.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: osposobiti studente, da putem samostalnog i kritičkog proučavanja literature te raspravama na seminarima i praktikumima uz pomoć predavača, ovladaju  temeljnim spoznaja o važnosti suvremene organizacije ustanova, posebice ranog odgoja djece, kako bi se osposobili za razumijevanje i anticipaciju promjena koje su sastavni dio suvremenog svijeta, te da kroz tu prizmu mogu procjenjivati postojeću praksu u ustanovama. 
Specifične: poznavanje i razumijevanja društvenog i kulturnog naslijeđa kao važnih čimbenika ustroja ovih ustanova (aplikacije modela takvih modela), načina i mogućnosti dubinske pretvorbe ovih ustanova: od autoritarno vođenih organizacija izvršiti dubinsku pretvorbu u ustanove- zajednice koje uče obrazloženi primjerima iz neposredne prakse, upoznati ih s važnošću ekologije vođenja ovih ustanova.

NAZIV MODULA: INSTITUCIONALNI ODGOJ I OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Školski podsustavi

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:
Specifičnosti globalnog odnosa škola – društvo. Međutjecaj dinamike promjena i razvoja u odnosima škole i društva. Škola kao institucija. Vrste i stupnjevi škola. Zadaće škole: ( Poučavanje i obavještavanje, Odgoj, Socijalizacija, Motivacija i kreativnost, Posebne zadaće); Značenje škole: (Položaj i važnost škole, Politička i društvena aktualnost škole, Granice škole). Škola i društvene skupine. Škola i država: (Ustanovljenje moderne škole, Nadležnost države u školskim pitanjima,  Problem privatnih škola); Škola i crkva- vjerske zajednice,  Škola i društvo: (Škola kao društvena ustanova, Škola i socijalni napredak); Škola i gospodarstvo: (Pedagoška relevantnost privrede, Dodirne točke škole i gospodarstva), Škola i roditelji: (Institucionalizacija zajedničkog rada, Mogućnost kontakata, Granice kooperacije); Ostali odnosi,  Položaj škole naspram društvenih skupina: (Nastanak duhovne moći utjecajem škole, Relativna autonomija škole). 

Literatura:
Osnovna:
1.	Antić, S. (uredio) (1995). Europska orijentacija hrvatskog školstva. HPKZ, Zagreb 
2.	Gudjons, H., (1994). Pedagogija – temeljna znanja. Educa, Zagreb, (Poglavlje: Teorije škole i obrazovanje, str. 205.-227.)
3.	Jurić, V. (2004). Metodika rada školskog pedagoga. Školska knjiga, Zagreb 
4.	Mijatović, A. (1994). Osnove ustroja školskog sustava. Školske novine, Zagreb
Preporučena:
1.	Antić, S. (1993). Školstvo u svijetu. HPKZ, Zagreb
2.	Cindrić, M. (1998). Pripravnici u školskom sustavu. Empirija, Zagreb 
3.	Jurić, V. (1999). Razvojni smjer školskih teorija.  Osnove suvremene pedagogije, HPKZ, Zagreb.
4.	Vrcelj, S. (2000). Školska pedagogija. Filozofski fakultet, Rijeka
Opće i specifične kompetencije:
Upoznati školski sustav kao društveni podsustav, ali i podsustave škola. Razumjeti funkciju sustava i njihovu horizontalnu i vertikalnu povezanost. Upoznati temeljne funkcije škole i uvjete za njihovo ostvarenje. Razviti kritički odnos spram školskih sustava, razumjeti sudjelovanje u njihovoj promjeni i/ili reformi. 

NAZIV MODULA: INSTITUCIONALNI ODGOJ I OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Visokoškolsko obrazovanje

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni

Sadržaj:
Visokoškolsko obrazovanje – temeljno pojmovlje. Povijesni razvoj visokog obrazovanja. Programi u visokom obrazovanju. Suvremene metode u visokoškolskoj nastavi. Oblici studiranja, nove informacijske tehnologije i e-learning. Institucije visokog obrazovanja – tradicionalne i virtualne. Studentsko tijelo i visokoškolski nastavnici. Reforme visokog obrazovanja. Bolonjski proces i stvaranje "Europskog prostora visokog obrazovanja". Europski sustav prijenosa bodova (ECTS sustav). Studentske i akademske razmjene. Problem odljeva mozgova.  Jamstvo kvalitete, akreditacija u visokom obrazovanju i akademsko priznavanje. Financiranje visokog obrazovanja, tržišne snage i suvremeni procesi privatizacije u visokom obrazovanju.

Literatura:
Osnovna:
1. Europski sustav prijenosa bodova (ECTS), Sveučilišni vjesnik (Zagreb), vol. XVVI, 2000, poseban broj.
2. Quality Assurance and Accreditation: A Glossary of Basic Trends and Definitions, prepared by L. Vlasceanu, L. Grünberg, and D. Pârlea. Bucharest: UNESCO-CEPES, 2004.
3. Trends and Developments in Higher Education in Europe, prepared by European Centre for Higher Education, Paris: UNESCO, 2003. 

Preporučena:
1. OECD, E-learning in Higher Education. Paris: OECD, 2005.
2. Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Zagreb: Narodne novine, 2003.
3. Tekuće godište časopisa Higher Education: The International Journal of Higher Education and Educational Planning. (Kluwer Academic Publishers), te odgovarajući izvori na webu.

Opće i specifične kompetencije:
Cilj ovog kolegija je osigurati studentima uvid u neka temeljna pitanja suvremenog visokog obrazovanja. Studenti će spoznati suvremeno stanje i razvoje u visokom obrazovanju u Hrvatskoj i svijetu, a napose u Europi. 

NAZIV MODULA: INSTITUCIONALNI ODGOJ I OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Domski odgoj

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar 

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara, terenska nastava

Uvjeti: nema

Ispit: Pismeni i usmeni 

Sadržaj:
•	Temelji domskog odgoja, povijesna i suvremena određenja
•	Domska pedagogija: predmet i područje istraživanja.
•	Vrste domova: dječji, učenički, specijalni, odgojni... -  pojmovna određenja i mjesto u odgojno-obrazovnom sustavu.
•	Oblici i sadržaji odgojno-obrazovnog rada u domovima.
•	Organizacija i upravljanje domom
•	Upoznavanje, praćenje i vrednovanje odgojnog rada u domu.
•	Funkcija odgajatelja i metodika odgojnog rada.
•	Domski kurikulum.

Literatura: 
Osnovna:
1.	Hrvatić, N. (2002), Domska pedagogija: od teorije do odgojne prakse, Zbornik radova: odnos pedagogijske teorije i pedagoške prakse, Filozofski fakultet u Rijeci, Rijeka.
2.	Klapan, A. (1996), Učenje u učeničkom domu, Rijeka, Pedagoški fakultet u Rijeci.
3.	Rosić, V. (2001), Domski odgoj, Graftrade, Rijeka.
4.	Vukasović, A. (2001), Pedagogija, (Pog. VI-Odgoj u domovima), HKZ "MI", Zagreb.

 Preporučena:
1.	Klapan, A., Vrcelj, S. (1991), Dosezi pedagoške misli o domskom odgoju u Hrvatskoj, HPKZ, Zagreb.
2.	Mehringer, A. (2003), Mala specijalna pedagogija, Educa, Zagreb.
3.	Rosić, V. (1996), Odgojno-obrazovni rad u učeničkom domu, Pedagoški fakultet u Rijeci, Rijeka.

Opće i specifične kompetencije:
Opće: osposobiti studente, da putem samostalnog i kritičkog proučavanja literature te raspravama na seminarima i terenskoj nastavi uz pomoć predavača, ovladaju  temeljnim spoznaja o važnosti domskog odgoja, njegovog utemeljenja, osnovnih pojmovnih određenja i neposrednog odgojnog djelovanja.
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid u domsku pedagogiju kao jedne od sastavnice institucionalnog odgoja i obrazovanja. 

NAZIV MODULA: INSTITUCIONALNI ODGOJ I OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Alternativne pedagoške ideje i škole

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: predavanja i seminar

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni (i seminarske radne obveze)

Sadržaj:

Društvena uvjetovanost, pojava, važnost i pregled alternativnih pedagoških ideja i škola. Pedagoški projekti i posljedice reformne pedagogije. Pedagoško-didaktičke koncepcije, organiziacija i praksa važnijih alternativnih škola (Montessori, Waldorf, Freinet, Summerhil, Laborschule, Barbiana, Tvind). Današnje privatne škole kao alternativni pokušaji. Kurikularne osobitosti aletarnativnih škola. Pedagoški pluralizam suvremenih školskih sustava u obzorju alternativnih ideja. Znanstvena utemeljenost alternativnih pedagoških ideja i škola.    

Literatura:

 Osnovna:

1.	Jakopović, S. (1984), Pokret radne škole u Hrvatskoj. NIRO Školske novine, Zagreb.
2.	Matijević, M. (2001), Aletrnativne škole. Tipex, Zagreb.
3.	Previšić, V. (1992), Alternativne škole: teorijska polazišta i praktični dosezi. U: Prema slobodnoj školi. Institut za pedagogijska istraživanja, Zagreb.

Preporučena:
1.	Walford, G. (1992), Privatne škole – iskustva u deset zemalja. Educa, Zagreb.

Opće i specifične kompetencije:
Upoznati različite alternativne pedagoške idje, pokrete i pravce koji su utjecali na pojavu, ustroj, organizaciju i rad alternativnih škola u svijetu i u nas. Studenti će steći znanja o pedagoškim, didaktičkim i metodičkim rješenjima u alternativnim, privatnim i slobodnim školama (osobito u odnosu prema državnima), i mogućnosti primjene nekih od alternativnih pokušaja u današnjim javnim školama.

NAZIV MODULA: INSTITUCIONALNI ODGOJ I OBRAZOVANJE

NAZIV KOLEGIJA: Virtualno obrazovanje

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: predavanja, vježbe, proseminar

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
-	Obrazovanje u realnom i virtualnom okruženju (e-education, e-learning, e-teaching, virtual education, virtual classroom, distance education)
-	Individualne i sistemske pretpostavke za korištenje virtualnih sustava
-	Otvoreni i zatvoreni sustavi virtualnog obrazovnog okruženja
-	Prednosti i primjerenost virtualnog obrazovanja i izobrazbe
-	Cjeloživotno učenje i sustavi virtualnog obrazovanja 
-	Stvaranje komercijalnog tržišta obrazovanja i izobrazbe 
-	Obrazovno poduzetništvo i tržište znanja
-	Virtualni sustavi obrazovanja i akademska znanja
-	Didaktičke i metodičke implikacije učenja i obrazovanja putem virtualnih sustava
-	Evaluacija i samoevaluacija  znanja  u virtualnim sustavima obrazovanja
-	Sustavi virtualne izobrazbe i razvoja profesionalnih kompeticija
-	Kombinirani sustavi realnog i virtualnog obrazovanja
-	Osobe sa smetnjama u razvoju i virtualni sustavi obrazovanja,
-	Tutorski sustavi učenja  i sustavi pouke i učenja pomoću artificijelne inteligencije

Literatura:

Osnovna:
1.	www.jonesknowledge.com
2.	www.euridyce.org 
3.	www.UNESCO.org
4.	www.OECD.org

Preporučena:
1.	Betes, T. (2001), National strategies for e-learning in post-secondary education, UNESCO, Paris
2.	D'Antoni, S. (2003), The virtual University models and massages learned from case study (virtual publication), UNESCO, Paris
      Članci i prikazi s drugih web adresa i recentne  znanstvene periodike

Opće i specifične kompetencije:
Upoznati studente s postojećim i dolazećim razvojem novih brzo dostupnih i raznovrsnih virtualnih izvora stjecanja znanja na različitim razinama školskog sustava, organizacijom, prednostima i mogućnosti  pune individualizacije cjeloživotnog učenja. Prepoznavanje vrste i razine usvojenosti znanja.

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Uvod u pedagogijska istraživanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:

•	Idiografički i nometetički pristup proučavanju pedagoških problema. Značaj istraživanja odgoja i obrazovanja. Povijesni razvoj. Odnos hipoteze i teorije. 
•	Vrste istraživanja: temeljna, razvojna, primijenjena i akcijska. Longitudinalni i transverzalni pristup istraživanjima. Deskriptivna i kauzalna istraživanja. 
•	Osnovne paradigme istraživanja odgoja i obrazovanja.
•	Izrada projekta istraživanja.
•	Provođenje istraživanja. Etika istraživačkog čina.
•	Odabiranje uzorka istraživanja. Vrste uzoraka.
•	Osnove statističke obrade podataka
•	Izrada izvješća o istraživanju. Vrste znanstvenih i stručnih tekstova.

Literatura: 

Osnovna:
1.	Mužić, V. (2004.): Uvod u metodologiju istraživanja odgoja i obrazovanja (2. prošireno 
       izdanje). Zagreb: Eduka. 
2.	Silobrčić, V. (2000.) Kako sastaviti, objaviti i ocijeniti znanstveno djelo. Zagreb: 
      Medicinska naklada.
Preporučena:
1.	Matijević, M.; Mužić, V. i Jokić, M. (2003.): Istraživati i objavljivati –elementi metodološke 
      pismenosti u pedagogiji. Zagreb:HPKZ. 
2.   Keeves, J. P., Lakomsky, G. (1999): Issues in Educational Research.  N.Y.:  Pergamon. 
      ili po izboru neka druga knjiga na str. jeziku iz područja metodologije
3.	Sekulić-Majurec, A. (2000.): Kvantitativan i/ili kvalitativan pristup istraživanjima 
       pedagoških  fenomena – neke aktualne dileme. Napredak, 141 (3): 289-300.
4.	Sekulić-Majurec, A. (2001.): Quo vadis metodologija pedagogije? U: Rosić, V.(ur.): 
      Teorijsko - metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja. Zbornik radova Rijeka:
      Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci, str. 27-39.

Opće i specifične kompetencije: 
Opće: shvaćanje značaja pedagogijskih istraživanja za razvoj pedagogije. 
Specifične: razviti temeljnu znanstvenu pismenost. Osposobiti studente za praćenje znanstvene i stručne literature i poticanje i provođenje istraživanja u pedagoškoj praksi.

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Kvantitativna istraživanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara 

Uvjeti: položeni kolegij Uvod u pedagogijska istraživanja

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:

•	Osnovne značajke kvantitativno usmjerenih istraživanja. 
•	Izvori podataka u pedagoškim istraživanjima. Problem mjerenja: direktno i indirektno mjerenje. Hipotetski konstrukti, intervenirajuće i manifestne varijable u pedagogijskim istraživanjima. Mjerne ljestvice. 
•	Osnovne značajke eksperimenta. Osnovni eksperimentalni nacrti. 
•	Pokusi i kvazi-pokusi. Ex-post facto eksperiment.
•	Statistika, njena povijest i uloga u opisivanju i istraživanju pedagoških pojava i problema. Deskriptivna i induktivna statistika. 
 
Literatura: 
Osnovna: 
1.	Halmi: A.(1999.): Temelji kvantitativne analize u društvenim znanostima. Zagreb: Alinea  (Poglavlja: 1., 3., 4. i dio 5.)
2.	Mužić, V. (1996): Paradigmatski aspekti odnosa kvalitativnog i kvantitativnog vrednovanja  odgojno-obrazovnog procesa. U: Vrednovanje obrazovnog procesa,  programa,  ostvarivanja, učinka (ur. A. Peko i V. Mužić). Osijek: Pedagoški fakultet, str. 1-27.
3.	Sekulić-Majurec, A. (2001.): Quo vadis metodologija pedagogije? U: Rosić, V.(ur.): 
      Teorijsko - metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja. Zbornik  radova  Rijeka: 
       Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci, str. 27-39.  
Preporučena:
1.	Kovačević, M. (ur.. 1992.): Standardi za psihološko-pedagoško testiranje. Zagreb: Educa.
2.	Mužić, V. (1993.): Kako nadmudriti test. Zagreb: Školske novine.
3.	Kumar, R. (1999): Research Methodology. London: Sage.

Opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s osnovnim spoznajama koje ih osposobljavaju za planiranje i provođenje jednostavnijih kvantitativno usmjerenih istraživanja u području odgoja i obrazovanja i kritičko praćenje znanstvene i stručne literature. 

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Kvalitativna istraživanja

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara (izrada projekta kvalitativno 
                          usmjerenog istraživanja)
Uvjeti: položeni kolegij Uvod u pedagogijska istraživanja

Ispit: usmeni 

Sadržaj:

•	Osnovne značajke kvantitativno usmjerenih istraživanja.  
•	Akcijska istraživanja
•	Studije slučaja
•	Etnografska istraživanja 
•	Studije života i ostale metode povijesnih istraživanja. Analize sadržaja. 
•	Problem analize i razredbe podataka kvalitativnih istraživanja

Literatura:
Osnovna:
1.	Halmi: A.(1996.):Kvalitativna metodologija u društvenim znanostima. Zagreb: Pravni     
      fakultet - Studijski centar socijalnog rada (samo odr. poglavlja).
2.	Sekulić-Majurec, A. (1994.): Akcijska istraživanja u praksi školskih pedagoga. U: Vrgoć, 
      H.  (ur.): Iz prakse pedagoga osnovne škole. Zagreb, HPKZ, str. 9-16. 
3.	Sekulić-Majurec, A. (2000.): Kvantitativan i/ili kvalitativan pristup istraživanjima 
       pedagoških  fenomena – neke aktualne dileme. Napredak, 141 (3): 289-300.

Preporučena: 
1.	Mason, J. (1996):  Qualitative Researching. London: Sage
2.	Milles, M. B.; Huberman, M., A. (1994): Gualitative Data Analysis. London: Sage.
3.	Mužić, V. (2000.): Stalno i promjenjivo u metodologiji pedagogijske znanosti. Napredak  141(3): 281-288. 
4.	Robinson, V. (1993): Problem Based Methodology. Oxford: Pergamon Press.
5.	Spajić-Vrkaš, v. (1992): Kulturna antropologija, antropologija obrazovanja i dileme
             etnografske metode.  Istraživanja odgoja i obrazovanja, 1(9), 5-18. 

Opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s osnovnim spoznajama koje ih osposobljavaju za planiranje i provođenje jednostavnijih kvalitativno usmjerenih  istraživanja u području odgoja i obrazovanja i  kritičko praćenje znanstvene i stručne literature. 

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

Naziv kolegija: Informacijski sustavi i baze podataka u obrazovanju

ECTS-bodovi: 5

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: seminar i vježbe

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni i pismeni

Sadržaj: 
Informacijski sustavi u obrazovanju. Baze podataka o obrazovanju. Informacijski izvori u području znanosti o odgoju i obrazovanju. Internet i www. Organizacija obrazovnih informacija na webu. Vrste mrežnih stanica. Strategije pretraživanja obrazovnih informacija putem weba i osnovni alati za pretraživanje. Kritička evaluacija i izbor valjanih obrazovnih informacija. Interpretacija i služenje informacijama tijekom studija znanosti o odgoju. Primjeri važnijih informacijskih sustava i baza podataka u/o obrazovanju u Hrvatskoj, Europi i svijetu: Centar za online baze podataka - baze podataka za istraživačku i akademsku zajednicu (Institut Ruđer Bošković i CARNet); UNESCO IBE Databanks (International Bureau of Education); EURYDICE (Education in Europe network; CEDEFOP/VET Internet Resources; OECD Education Database; ERIC (Education Resources Information Center, SAD), World Academic Database i dr.

Literatura:

Osnovna: 
1. Online baze podataka: priručnik za pretraživanje. Zagreb: CARNet, 2004.
2. Špiranec, S. (2004), Virtualna učionica NSK ili kako su knjižnice zakucale na vrata e-učenja,    
    Edupoint (CARNet časopis), Zagreb, god. IV, br. 25. 
3. The e-Learning Action Plan: Designing Tomorrow's Education. Brusells: Commission of the  
     European Communities, 2001.

Preporućena: 
1. Program virtualne edukacije Nacionalne i sveučilišne knjižnice. Zagreb, Nacionalna i sveučilišna knjižnica, 2004.
2. Tekstovi koji upućuju na online korištenje Interneta i weba. 

Opće i specifične kompetencije: 
U okviru ovog kolegija studenti će upoznati najvažnije informacijske sustave i baze podataka u/o obrazovanju. Putem praktičnog rada osposobit će se za pristup informacijama, pronalaženje, vrednovanje i interpretaciju obrazovnih informacija u realnom i virtualnom okruženju. 

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Statistika u pedagogijskim istraživanjima

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj:

•	Uloga statistike u istraživanjima odgoja i obrazovanja.
•	Tabeliranje i grafičko prikazivanje podataka. 
•	Indexi i relativni brojevi.
•	Srednje vrijednosti.
•	Mjere raspršenja.
•	Umjeravanje.
•	Korelacija.
•	Procjena parametara osnovnog skupa.
•	Testiranje hipoteze o razlici među parametrima.
•	Neparametrijske procjene. 

Literatura:

Osnovna:
1.   Petz, B. (1981.): Osnovne statističke metode za nematematičare. Zagreb: SNL.
Preporučena: 
1.	Cohen, L..; Holliday, M. (1996): Practical Statistic for Students. London: Paul Chapman  Publishing Ltd.
Opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s osnovnim postupcima obrade podataka u pedagoškim istraživanjima.  Osposobiti ih za pravilnu pedagošku interpretaciju statističkih pokazatelja i bolje razumijevanje znanstvene i stručne literature. 

NAZIV MODULA: PEDAGOGIJSKA ISTRAŽIVANJA

NAZIV KOLEGIJA: Istraživački instrumenti i evaluacija

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni 

Sadržaj: 
•	Postupci i instrumenti sakupljanja podataka, usporedni oblici i baterije instrumenata
•	Osnovne metrijske značajke instrumenata
•	Analiza pedagoške dokumentacije, evidencijske liste
•	Sustavno promatranje, 
•	 Intervjuiranje
•	Anketiranje
•	 Testiranje
•	 Suđenje i prosuđivanje

Literatura: 
Osnovna:
1.	Andrilović. V. (1981.): Metode i tehnike istraživanja u psihologiji odgoja i obrazovanja. 
      Zagreb: Društvo psihologa Hrvatske.
2.  Kovačević, M. (ur.. 1992.): Standardi za psihološko-pedagoško testiranje. Zagreb: Educa.
3.  Mužić, V. (1993.): Kako nadmudriti test. Zagreb: Školske novine. 

Preporučena: 
1.	Cohen, L.; Holliday, M. (1996):  Practical Statistic for Students. London: Paul Chapman  
      Publishing Ltd, London 1996.
2.  Foster, P (1996): Observing Schools (A Methodological Guide). London: Paul 
     Chapman Publishing Ltd. 
3.  Gronlund, N.E. (1985): Measurement and Evaluation in Teaching. London: 
      MacMillan Publishing Comp.
4.	Martens, D. M. (1997): Research Methods in Education and Psychology. London: Sage.  

Opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s postupcima i instrumentima primjenjivim u pedagogijskim istraživanjima te ih  osposobiti za njihov izbor, izradu, obradu i interpretaciju dobivenih rezultata. 

NAZIV MODULA: SPECIJALNA PEDAGOGIJA

NAZIV KOLEGIJA: Osnove specijalne pedagogije

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara (terenska nastava)

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
•	Specijalna pedagogija kao znanstvena disciplina: predmet, područje, sadržaj, zadaci i metode.
•	Individualne sličnosti i razlike u razvoju djece i mladeži (intravarijabilitet i intervarijablilitet), vrste odstupanja u razvoju i područja razvojnih teškoća: osnovne osobine djece s teškoćama u razvoju, poremećajima u ponašanju i darovite djece.
•	Pedagoški postupci u zadovoljavanju posebnih potreba djece i mladeži s mentalnim, vidnim, slušnim, tjelesnim i kombiniranim razvojnim teškoćama i promjenama u osobnosti uvjetovanih organskim i socijalno-emocionalnim čimbenicima. 
•	Značaj i oblici integracije/inkluzije djece i mladeži u redovni odgojno-obrazovni sustav.

Literatura: 

Osnovna:

1.	Hrvatić, N. (2004), Udžbenici za učenike s posebnim potrebama, u: Halačev, S. (ur.), Udžbenik i virtualno okruženje, Zagreb, Školska knjiga.
2.	Jensen, E. (2004), Različiti mozgovi, različiti učenici, Educa, Zagreb.
3.	Kostelnik, M., Onaga, E., Rohde, B., Whiren, A. (2004),  Djeca s posebnim potrebama, Educa, Zagreb.
4.	Sekulić-Majurec, A. (1988),  Djeca s teškoćama u razvoju u vrtiću i školi. Školska knjiga, Zagreb.
  
Preporučena:

1.	Cvetković-Lay, J., Sekulić-Majurec, A.(1998), Darovito je, što ću s njim?, Alinea, Zagreb.
2.	Mijatović, A. (ur.) (1999), Osnove suvremene pedagogije (pog. Djeca s izuzetnim potrebama), Zagreb, HPKZ.
3.	Stakes, R., Hornby, G. (1997), Change in Special Education, Cassell, London.

Opće i specifične kompetencije: 
Opće: osposobiti studente, da putem samostalnog i kritičkog proučavanja literature te raspravama na seminarima i terenskoj nastavi ovladaju  temeljnim spoznajama u područje specijalne pedagogije,  utemeljenja, osnovnih pojmovnih određenja i neposrednog odgojnog djelovanja. 
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid u pedagoške postupke s djecom posebnih potreba, kao i njihovoj integraciji/inkluziji. 

NAZIV MODULA: SPECIJALNA PEDAGOGIJA

NAZIV KOLEGIJA: Obrazovanje darovitih

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara 

Uvjeti: nema

Ispit: usmeni 

Sadržaj:

•	Proučavanje darovitosti kao društvenog i pedagoškog fenomena. (Povijesni pregled brige za darovite i uloge darovitih pojedinaca u društvu; Pristup darovitosti u suvremenom društvu.
•	Suvremena istraživanja darovitosti. Studije blizanaca i dr.
•	Otkrivanje i identificiranje darovitosti (Problem kriterija u određivanju darovitosti /intelektualne, specifične i kreativne sposobnosti/. Pojavni oblici darovitosti . Potencijalna i produktivna darovitost. 
•	Suvremene koncepcije darovitosti i njihove implikacije za pedagošku praksu. 
•	Poticanje razvoja darovitosti (općenito i po pojedinim područjima) 
Literatura: 

Osnovna:
1.    Cvetković-Lay, J., Sekulić-Majurec, A.: Darovito je , što ću s njim? Alinea, Zagreb 1998.
2.	Čudina-Obradović, M. (1990): Nadarenost: Razumijevanje, prepoznavanje, razvijanje. Zagreb: Školska knjiga. 
3.	Koren, I. (1989.): Kako prepoznati i identificirati nadarenog učenika. Zagreb: Školske novine. 
4.	Sekulić-Majurec, A. (2002).: Što je novo u pedagoškom pristupu darovitoj djeci i učenicima. U: 
       Poticanje darovite djece i učenika. Zagreb: HPKZ, str. 46-57
5.	Sekulić-Majurec, A. (2002.):Novi pogledi na darovitost i rad s darovitim učenicima. U: 
       Unapređivanje rada s  darovitim učenicima u srednjoškolskom odgoju i obrazovanju. Ministarstvo 
       prosvjete i športa, Zavod za unapređivanje školstva, Zagreb 2002. str. 53-64.
Preporučena:
1. Sekulić-Majurec, A. (1997): Poticanje stvaralačkog mišljenja u školi. U: Škola i stvaralaštvo – 
    Stvaralaštvo u školi (ur. M. Pavlinović-Pivac) Zagreb,: OŠ Matije Gupca, str. 53-66.
2.  Sekulić-Majurec, A. (2001.):Kako provoditi postupak preskakanja razreda. Zrno, 41-42(66-67): 52-55.
3.  Sekulić-Majurec, A. (1995.):Mogućnost razvijanja produktivne darovitosti potencijalno darovitih 
       srednjoškolaca. Napredak, 136 (1):15-22

Opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente s novim pristupima društva i struke fenomenu darovitosti i osnovnim načinima prepoznavanja i identificiranja darovite djece. Osposobiti ih da u odnosu na vrstu i stupanj darovitost darovitoj djeci prilagođavaju obrazovni program i druge obrazovne aktivnosti, te tako poticajno djeluju na razvoj njihovih potencijala.  

NAZIV MODULA: SPECIJALNA PEDAGOGIJA

NAZIV KOLEGIJA: Metodika rada s učenicima s posebnim potrebama

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara 

Uvjeti: položeni kolegij Osnove specijalne pedagogije

Ispit: usmeni 

Sadržaj:
•	Nove smjernice u odgoju i obrazovanju djece s posebnim potrebama. Integracija, mainstreaming, inkluzija: isto ili različito? Implikacije na njihov odgoj i obrazovanje.
•	Položaj i prava djece s posebnim potrebama u sustavu školovanja u RH.
•	Osnovne osobitosti djece s posebnim potrebama u odgoju i obrazovanju.
•	Zadovoljavanje posebnih potreba u vrtiću i školi. Metodika rada s djecom s različitim vrstama teškoća u razvoju u redovnim odgojno-obrazovnim ustanovama.
•	Suradnja obitelji djeteta s posebnim potrebama i odgojno-obrazovne ustanove. 

Literatura: 
Osnovna:
1.	Igrić, LJ. (ur.), (2004): Moje dijete u školi. Zagreb: Ministarstvo obitelji, branitelja i 
       međugeneracijske solidarnosti i Hrvatska udruga za stručnu pomoć djeci s posebnim 
       potrebama “IDEM”. 
2.	Kiš-Glavaš, I.; Fulgosi-Masnjak, R. (2002.): Do prihvaćanja zajedno . Zagreb: Hrvatska 
       udruga za stručnu pomoć djeci s posebnim potrebama “IDEM”.
3.	Mustać, V.; Vicić, V. (1996.): Rad s učenicima s teškoćama u razvoju u osnovnoj školi. 
      Zagreb: Školska knjiga.
Preporučena:
1.	Greenspan, S.I.; Wieder, S. (2003): Dijete s posebnim potrebama. Zagreb: Ostvarenje.
2.	Sekulić-Majurec, A. (1997.): Integracija kao pretpostavka uspješnije socijalizacije djece i 
       mladeži s teškoćama u razvoju: očekivanja, postignuća, perspektive. Društvena  
        istraživanja, 1997, br. 4-5 (30-31), str. 537-550.
3.	Sekulić-Majurec, A. (1993.): Učenici s teškoćama u razvoju. U: Priručnik za ravnatelje odgojno-
       obrazovnih ustanova, (B. Drandić, ur.). Zagreb: Znamen, str. 385-399.,            
4.   Winkel, R. (1996): Djeca koju je teško odgajati. Zagreb: Educa.
 
Opće i specifične kompetencije: 
Upoznati studente sa suvremenim spoznajama o učinkovitim načinima odgoja i obrazovanja djece s različitim vrstama teškoća u razvoju u redovitim odgojno-obrazovnim ustanovama kako bi mogli pružiti odgovarajuću stručnu pomoć odgajateljima i nastavnicima te djece u redovitim odgojno-obrazovnim ustanovama. 

NAZIV MODULA: SPECIJALNA PEDAGOGIJA

NAZIV KOLEGIJA: Diferencijalna pedagogija

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: obvezatni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara /praktikum/

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i usmeni 

Sadržaj:
-	Od pedagogije uprosječenosti do individualnosti – pregled doktrina,
-	Teorije osobnosti i njihova pedagoška primjena,
-	Teorije multiplih sposobnosti i njihova pedagoške implikacije 
-	Funkcije individualizacije u suvremenoj školi i obrazovanje prema osobnim potrebama,
-	Profesionalni razvoj i diferencijalne predispozicije pojedinca,
-	Motivacija i mutacije osobnih predispozicija, dispozicijski kapacitet,
-	Temeljni elementi diferencijalne pedagogije,
-	Modeli diferencijalne pedagogije i management
-	Individualne strategije razvoja sposobnosti i učenja,
-	Roditelji, škola i strategije razvoja socijalne kompetencije,
-	Značajke diferencijalnog modela kurikuluma i postupci izvedbe,
-	Diferencijalna pedagogija i odgojne funkcije nastave,
-	Daroviti učenici i potpora samoodređenom razvoju,
-	Varijable i postupci diferencijalnog djelovanja u nastavi
-	Koordinirano timsko djelovanje i metode rada nastavnika – diferencijalna sinergija.

Literatura:
Osnovna:
1.	Legrand, L. (1972),  La diferenciation de la pedagogie, Paris, Scarabee.
2.	De Paretti, A. (1984), Les points de appui de l'seignant: pour une et pratique de la pedagogie differenciee, Paris, INRP
Preporučena:
1.	Gomez Mendoza, M.A. (2004), El modelo de la pedagogia diferenciala, Universidad Tecnologica de Pereira
2.	Izbor  priloga iz literature i periodike (npr. Ciencias Humanas, Revista i sl.)

Opće i specifične kompetencije:
Osposobiti studente da prepoznaju teorijske  i praktične posljedice osobnih različitosti, različitih vrsta i razina sposobnosti koje uvažava suvremena pedagogija kod svakog pojedinog učenika. Uvesti studente u disciplinarno polje i osigurati im uvid i prepoznavanje stručnih posljedica diferencijalnog pristupa te razviti sposobnost procjene djelotvornosti sve većeg broja raznovrsnih pedagogijskih teorija i praktičnih aksioma koji se nekritično i neprovjereno nude suvremenoj pedagoškoj praksi.

NAZIV MODULA: SPECIJALNA PEDAGOGIJA

NAZIV KOLEGIJA: Pedagoška dijagnostika

ECTS-bodovi: 5.

Jezik: hrvatski

Trajanje: 1 semestar

Status: izborni

Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara

Uvjeti: nema

Ispit: pismeni i praktični rad 

Sadržaj:

Modeli dijagnostike u pedagogiji  i didaktici. Modeli pedagoško-psihološke dijagnostike (medicinski, interakcionistički i ekološko-fenomenološki). Funcije pedagoško-psihološke dijagnostike (selektivna, modifikacijska i poticajna). Obilježja pedagoške dijagnostike. Dijagnostička kompetencija nastavnika kao osnova pedagoškog djelovanja u nastavi.Razvoj mladih, pedagoška dijagnostika i process obrazovanja i nastave. Zona narednog razvoja kao dijagnostičko sredstvo. Taksonomije znanja i ocjenjivanje rada učenika. Sumativno i formativno ocjenjivanje. Kriterijski testovi. Evaluacija rada nastavnika.Kriteriji dobre nastave.Vrjednovanje postignuća škola. Internacionalna vrjednovanja znanja učenja i kvaliteta škole i nastave.

Literatura:

Osnovna:
1.	Kleber, E. W. (1992), Diagnostik in pädagogischen Handlungsfeldern – Einführung in Bewertung, Beurteilung, Diagnose und Evaluation.
2.	Leutner, D, (1998), Pädagogisch-psychologische Diagnostik. In:  Rost, D. (Hrsg.) (1998), Handwärterbuch Pädagogische Psychologie. Weinheim: Beltz, 1998, S. 378-386.
3.	Wild. K.-P.&Krapp, A. (2001), Pädagogisch-psychologische Diagnostik. In: Krapp, A.&Weidenmann, B., Pädagogische Psychology., Weinheim: Beltz, S. 513-566.
4.	Weinert, F. E. (Hrsg.) (2001), Leistungsmessungen in Schulen. Weinheim und Basel:Beltz.

Preporučena: 
1.	Mužić, V. (2002), Uvod u metodologiju odgoja i obrazovanja, Educa, Zagreb.

Opće i specifične kompetencije:
Studenti će se upoznati s predmetom,  obilježjima i modelima pedagoške dijagnostike i steći elementarna  dijagnostička umijeća.