Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Odsjek za zapadnoslavenske jezike i književnosti
Katedra za slovački jezik i književnost

PRIJEDLOG PROGRAMA STUDIJA 
SLOVAČKOGA JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI

Preddiplomski studij

Sadržaj								str.

1. UVOD								1
2. OPĆI DIO								2
2.1. Naziv studija							2
2.2. Nositelj studija							2
2.3. Trajanje studija							2
2.4. Uvjeti upisa na studij						2
2.5. Preddiplomski studij 						2
2.6. Diplomski studij							2
2.7. Organizacija studija						3
2.8. Akademski nazivi							3
3. OPIS PROGRAMA							3
3.1. Popis kolegija							3
3.1.1. PREDDIPLOMSKI STUDIJ					3
3.1.1.1. Obvezatni kolegiji						3
3.1.1.2. Izborni kolegiji							4
3.2. Opis kolegija							5

1. UVOD

Studij slovačkoga jezika i književnosti jedan je od najmlađih neofiloloških studija na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Slovački jezik i slovačka književnost predaju se od 1994. godine kao izborni predmeti u okviru studija bohemistike, slavistike i kroatistike. Kao samostalan studij slovakistika postoji od 1997./1998. akad. godine i to je jedini sveučilišni studij slovačkoga jezika i književnosti u Republici Hrvatskoj.
Postojanje studija slovakistike važno je iz više razloga: zbog tradicionalnih hrvatsko-slovačkih kulturnih veza, zbog značenja slovačke filologije za hrvatsku (B. Šulek) i slavensku filologiju općenito, zbog potreba slovačke nacionalne manjine u Hrvatskoj te zbog kulturne, a u novije vrijeme i jače gospodarske suradnje između Slovačke i Hrvatske. 
Slovački je jedan od službenih jezika Europske unije, za koji Hrvatska mora imati vlastite stručnjake, prije svega kvalificirane prevoditelje za različita gospodarska područja (turizam, trgovinu) pa i kvalificirane nastavnike za potrebe školovanja novih hrvatskih stručnjaka i pripadnika slovačke nacionalne manjine. Zbog povećane gospodarske suradnje sa Slovačkom zanimanje za naše stručnjake pokazuju hrvatske tvrtke (do sada npr. Pliva i Podravka), a posebno su za suradnju zainteresirane institucije slovačke nacionalne manjine (Matica slovačka, Savez Slovaka) u Zagrebu, Našicama i Osijeku.
Slovačka nacionalna manjina u Hrvatskoj ima organiziran sustav osnovnoga školovanja u Josipovcu i Iloku, gdje se nastava izvodi i na slovačkom jeziku. Na Pedagoškom fakultetu Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku postoji i lektorat slovačkoga jezika. Unatoč potrebi za školovanim slovakističkim stručnjacima njih je u Hrvatskoj općenito premalo. Nedostaju i hrvatskoj slavistici koja je tradicionalno otvorena prema svim slavenskim kulturama. Postojanje studija slovačkoga jezika i književnosti opravdano je i obzirom na broj zainteresiranih studenata.
Značajno je da se na dvama sveučilištima u Slovačkoj (Sveučilištu J. A. Komenskoga u Bratislavi, Sveučilištu Mateja Bela u Banskoj Bystrici) izučava hrvatski jezik, tako da postojanje studija slovakistike na Sveučilištu u Zagrebu stvara izvrsne pretpostavke za razmjenu studenata, stručne i znanstvene literature te za intenzivnu međusveučilišnu suradnju.
Svoje slovakističke kadrove školujemo na suvremenim znanstvenim spoznajama i prema suvremenim akademskim kriterijima, i to najprije na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, a na poslijediplomskom stupnju i na Filozofskom fakultetu Sveučilišta J. A. Komenskoga u Bratislavi (Slovačka). Nastojimo da naš studij slovačkoga jezika i književnosti bude u najvećoj mogućoj mjeri kompatibilan s drugim neofilološkim studijima na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, kao i s takvim studijem na matičnim sveučilištima u Bratislavi (usporediti http://www.fphil.uniba.sk/)  i Prešovu (http://www.ff.unipo.sk/ksjl/). Ta kompatibilnost podrazumijeva potrebnu i moguću pokretljivost studenata i stručnjaka.
Kompatibilnost ovoga studijskog programa s programima na drugim sveučilištima olakšat će pokretljivost studenata i nastavnika, a studenti će biti poticani da bar jedan semestar provedu na nekom stranom sveučilištu, po mogućnosti u Slovačkoj. Usto je predviđeno i gostovanje profesora te uključivanje u nastavu studenata slovakistike s drugih sveučilišta.

2. OPĆI DIO

2.1. Naziv studija: Slovački jezik i književnost
2.2. Nositelj studija: Sveučilište u Zagrebu, Filozofski fakultet, Odsjek za zapadnoslavenske jezike i književnosti, Katedra za slovački jezik i književnost
2.3. Trajanje studija: 5 godina (3+2 godine)
2.4. Uvjeti upisa na studij: završena srednja škola, državna matura ili položen razredbeni ispit
2.5. Preddiplomski studij: Organiziran je kao dvopredmetni studij (A1 + A2) i može se studirati u kombinaciji s bilo kojim drugim dvopredmetnim studijem na Filozofskom fakultetu. Na trogodišnjem preddiplomskom studiju student stječe temeljna znanja iz slovačkoga jezika, književnosti i kulture. Budući da se studij izvodi za početnike, oni moraju steći jezičnu kompetenciju na razini B2 – prema Zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe. Istodobno moraju upoznati klasike slovačke književnosti te steći bitne spoznaje o slovačkoj povijesti i kulturi. Sva znanja stečena na prvom stupnju preduvjet su im za nastavak studija, odnosno za izbor određenoga usmjerenja na diplomskom studiju slovačkoga jezika i književnosti na zagrebačkom ili nekom drugom sveučilištu, za upis na druge diplomske studije koji to omoguće, kao i za nastavak studija na poslijediplomskoj razini. Ukoliko nakon preddiplomskoga stupnja ne žele nastaviti studij, stečena ih znanja kvalificiraju za jednostavnije poslove u turizmu, gospodarstvu, državnoj upravi, izdavaštvu, medijima i sl.
2.6. Diplomski studij: Organiziran je kao dvopredmetni studij (A1 + A2) i može se studirati u kombinaciji s bilo kojim drugim dvopredmetnim studijem na Filozofskom fakultetu. Na diplomski studij mogu se upisati studenti koji su završili preddiplomski studij slovačkoga jezika i književnosti na Sveučilištu u Zagrebu ili na nekom drugom sveučilištu s usporedivim programom te studenti koji su završili drugi preddiplomski studij, a vladaju slovačkim jezikom na razini B2 i upoznati su s slovačkom književnošću i kulturom na razini završenoga preddiplomskog studija slovačkoga jezika i književnosti. Na dvogodišnjem diplomskom studiju studenti izabiru jedan od dva ponuđena smjera: prevoditeljsko-kulturološki i nastavnički. Obama smjerovima zajednička je praktična jezična nastava, kojoj je cilj stjecanje komunikacijskih kompetencija na razini C1 prema Zajedničkome europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe. Studenti prevoditeljsko-kulturološkoga smjera educirani su poznavatelji slovačke kulturne, književne i jezične tradicije i specijaliziraju se za rad u prevodilaštvu. Studenti nastavničkoga smjera specijaliziraju se za izvođenje nastave slovačkoga jezika, odnosno za poučavanje različitih tipova korisnika (npr. u školama stranih jezika) slovačkome jeziku. Znanja stečena u diplomskom studiju apsolvente toga studija osposobljavaju za nastavnike slovačkoga jezika, za prevoditelje sa slovačkoga i na slovački jezik te za različite duge poslove, npr. u turizmu, gospodarstvu, državnoj upravi, medijima i sl. Završen diplomski studij preduvjet je za upis na poslijediplomski studij.
2.7. Slovački jezik i književnost ne mora se studirati 5 godina (kao cjelina); završnost postoji i nakon preddiplomskoga studija.
2.8. Završetkom preddiplomskoga studija stječe se naziv baccalaurea/baccalaureus (prvostupnica/prvostupnik) humanističke struke, smjer slovakistika. Završetkom preddiplomskoga i diplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti stječu se akademski nazivi: magistra/magistar slovakistike – prevoditeljsko-kulturološki smjer, odnosno magistra/magistar slovakistike – nastavnički smjer.

3. OPIS PROGRAMA

3.1. Popis kolegija

3.1.1. PREDDIPLOMSKI STUDIJ

3.1.1.1. Obvezatni kolegiji

I. semestar
Slovačke jezične vježbe I, 6 sati na tjedan, 5 ECTS-bodova
Uvod u slovačku kulturu, 4 sata na tjedan, 5 ECTS-bodova

II. semestar
Slovačke jezične vježbe II, 6 sati na tjedan, 5 ECTS-bodova
Fonologija slovačkoga jezika, 4 sata na tjedan, 5 ECTS-bodova

III. semestar
Slovačke jezične vježbe III, 6 sati na tjedan, 5 ECTS-bodova
Slovačka književnost do kraja XIX. st., 4 sata na tjedan, 5 ECTS-bodova

IV. semestar
Slovačke jezične vježbe IV, 6 sati tjedno, 5 ECTS bodova
Morfologija slovačkoga jezika, 4 sat na tjedan, 5 ECTS-bodova

V. semestar
Slovačke jezične vježbe V, 6 sati na tjedan, 5 ECTS-bodova
Slovačka književnost XX. st., 4 sata na tjedan, 5 ECTS-bodova

VI. semestar
Slovačke jezične vježbe VI, 6 sati na tjedan, 5 ECTS-bodova
Sintaksa slovačkoga jezika, 4 sat na tjedan, 5 ECTS-bodova

3.1.1.2. Izborni kolegiji

Staroslavenski jezik, 4 sata na tjedan, 5 ECTS bodova
Prozaici slovačkoga realizma, 2 sata na tjedan, 5 ECTS bodova
Slovačka drama i kazalište, 2 sata na tjedan, 5 ECTS bodova
Slovačka standardnojezična situacija u XIX. stoljeću, 2 sata na tjedan, 5 ECTS bodova
Historijska gramatika slovačkoga jezika, 2 sata na tjedan, 5 ECTS bodova

Izborni kolegiji iz ponude drugih studija i odsjeka (predviđeni):
Hrvatski književni jezik (kroatistika)
Uvod u lingvistiku (rusistika, lingvistika)
Leksikologija i frazeologija (rusistika)
Drugi slavenski jezik (rusistika, ukrajinistika, bohemistika, polonistika, južna slavistika)
Opća povijest i teorija književnosti (rusistika) 
Paradigme XX. stoljeća (rusistika)
Povijest slavenskih naroda zapadne i srednje Europe (povijest)
Drugi ponuđeni kolegiji (komparativna književnost, etnologija i dr.) 

3. 2. Opis kolegija

Naziv kolegija: Jezične vježbe I
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski i slovački
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 6 sati vježbi
Uvjeti: upisan I. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Osnove slovačke fonetike, razlike između slovačkog i hrvatskog glasovnog sustava. Vježbe iz ortoepije. Osnovna načela slovačkog pravopisa. Vježbe iz ortografije. Promjenjive vrste riječi (imenice, pridjevi, zamjenice, glagoli). Osnove slovačke gramatike: deklinacija, konjugacija, komparacija. Obrada osnovnih konverzacijskih tema, stjecanje osnovnoga leksičkog fonda, pisanje jednostavnih tekstova. 
Cilj: Stjecanje jezičnih kompetencija na razini A1 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe
Literatura:
Böhmerová, A.: Slovak for you, Bratislava 1999.
Caltíková, M. – Tarábek, J.: Prehľad gramatiky a pravopisu slovenského jazyka, Bratislava 1998.
Dratva, T. – Buznová, V.: Slovenčina pre cudzincov, Bratislava 1998.
Horák, E.: Srbochorvátsko-slovenský a slovensko-srbochorvátsky slovník, Bratislava 1991.
Igazová, T. – Gheorghiová, E. – Kováčiková, D.: Cvičebnica slovenčiny ako cudzieho jazyka, Bratislava 1996.
Mistrík, J.: Gramatika slovenčiny, Bratislava 1994.
Takáč, F.: Hrvatsko-slovački rječnik, Zagreb 1999.
Interna skripta

Naziv kolegija: Jezične vježbe II
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski i slovački	
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 6 sati vježbi
Uvjeti: položene Jezične vježbe I.
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Utvrđivanje osnovne gramatike i proširivanje znanja složenijim gramatičkim poglavljima. Fonetske vježbe, ortografske vježbe. Promjenjive i nepromjenjive vrste riječi. Deklinacija, konjugacija, komparacija. Proširivanje rječnika, čitanje i pisanje jednostavnih tekstova.
Cilj: Stjecanje jezičnih kompetencija na razini A2 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe.
Literatura:
Böhmerová, A.: Slovak for you, Bratislava 1999.
Caltíková, M. – Tarábek, J.: Prehľad gramatiky a pravopisu slovenského jazyka, Bratislava 1998.
Dratva, T. – Buznová, V.: Slovenčina pre cudzincov, Bratislava 1998.
Horák, E.: Srbochorvátsko-slovenský a slovensko-srbochorvátsky slovník, Bratislava 1991.
Igazová, T. – Gheorghiová, E. – Kováčiková, D.: Cvičebnica slovenčiny ako cudzieho jazyka, Bratislava 1996.
Mistrík, J.: Gramatika slovenčiny, Bratislava, 1994.
Takáč, F.: Hrvatsko-slovački rječnik, Zagreb 1999.
Interna skripta

Naziv kolegija: Jezične vježbe III
ECTS-bodovi: 5
Jezik: slovački
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 6 sati vježbi 
Uvjeti: položene Jezične vježbe II.
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Usmena i pismena obrada autentičnih slovačkih tekstova koji sadržavaju gramatiku, leksik i frazeme vezane uz svakodnevni život, posao, slobodno vrijeme, medije. Razumijevanje teksta, prepričavanje, raščlanjivanje i sažimanje, usmeno i pismeno prevođenje tekstova sa slovačkoga jezika na hrvatski i s hrvatskoga na slovački. Razvijanje konverzacijskih sposobnosti na slovačkom jeziku.
Cilj: Kolegij usmjeren na stjecanje dijela jezičnih kompetencija predviđenih na razini B1  prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe.
Literatura:
Caltíková, M. – Tarábek, J.: Prehľad gramatiky a pravopisu slovenského jazyka, Bratislava 1998.
Krátky slovník slovenského jazyka, Bratislava 2003.
Mistrík, J. – Škvareninová – Hegelová: Praktická príručka slovenčiny, Bratislava 1996.
Pauliny, E.: Krátka gramatika slovenská, Bratislava 1997.
Steinerová, H.: Konverzačná príručka slovenčiny, Bratislava 2000.
Žigová, Ľ.: Komunikácia v slovenčine. Textová príručka a cvičebnica, Bratislava 2000.
Ako nehrešiť proti slovenčine. Bratislava 1999. (sekund. lit.)

Naziv kolegija: Jezične vježbe IV
ECTS-bodovi: 5
Jezik: slovački
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 6 sati vježbi 
Uvjeti: položene Jezične vježbe III.
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Usmena i pismena obrada složenijih autentičnih slovačkih tekstova koji sadržavaju gramatiku, leksik i frazeme vezane uz svakodnevni život, posao, slobodno vrijeme, medije. Razumijevanje teksta, prepričavanje. raščlanjivanje i sažimanje, usmeno i pismeno prevođenje tekstova sa slovačkoga na hrvatski jezik i s hrvatskoga na slovački. Razvijanje konverzacijskih sposobnosti na slovačkom jeziku.
Cilj: Stjecanje jezičnih kompetencija na razini B1 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe.
Literatura:
Caltíková, M. – Tarábek, J.: Prehľad gramatiky a pravopisu slovenského jazyka, Bratislava 1998.
Krátky slovník slovenského jazyka, Bratislava 2003.
Mistrík, J. – Škvareninová – Hegelová: Praktická príručka slovenčiny, Bratislava 1996.
Pauliny, E.: Krátka gramatika slovenská, Bratislava 1997.
Steinerová, H.: Konverzačná príručka slovenčiny, Bratislava 2000.
Žigová, Ľ.: Komunikácia v slovenčine. Textová príručka a cvičebnica, Bratislava 2000.
Ako nehrešiť proti slovenčine. Bratislava 1999. (sekund. lit.)

Naziv kolegija: Jezične vježbe V
ECTS-bodovi: 5
Jezik: slovački
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 6 sati vježbi 
Uvjeti: položene Jezične vježbe IV.
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Usmena i pismena obrada autentičnih slovačkih tekstova koji sadržavaju gramatiku, leksik i frazeme vezane uz suvremene probleme, uz raznovrsne teme zastupljene u medijima, uz suvremenost Slovačke Republike. Razumijevanje teksta, prepričavanje, raščlanjivanje i sažimanje, usmeno i pismeno prevođenje tekstova sa slovačkoga na hrvatski jezik i s hrvatskoga na slovački. Slušanje i razumijevanje izvornih govornika, usmeno i pisano izražavanje, rasprava. Specifičnosti slovačkoga slanga.
Cilj: Kolegij je usmjeren na stjecanje dijela jezičnih kompetencija predviđenih na razini B2  prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe.
Literatura:
Gúčik, M. – Maierová, E. – Navrátilová J.: Učebný materiál C. Letný kurz slovenského jazyka, Bratislava 2002. 
Krátky slovník slovenského jazyka, Bratislava 2003.
Koliová, J. – Tóthová, L. – Puzderová, A.: Učebný materiál pre letný kurz slovenského jazyka (Pokročilí), Košice 2003.
Pauliny, E.: Krátka gramatika slovenská, Bratislava 1997.
Pravidlá slovenského pravopisu. Bratislava 1998.
Sloh na dlani, Bratislava, 2003.
Synonymický slovník slovenčiny, Bratislava 1995.
Žigová, Ľ.: Komunikácia v slovenčine. Textová príručka a cvičebnica, Bratislava 2000.
Ivanová-Šalingová, M. – Šaling, S. – Maníková, Z.: Slovenčina bez chýb, Bratislava 1998. (sekund. lit.)

Naziv kolegija: Jezične vježbe VI
ECTS-bodovi: 5
Jezik: slovački
Trajanje: 1 semestar (ljetni)	
Status: obvezatni
Oblik nastave: 6 sati vježbi 
Uvjeti: položene Jezične vježbe V.
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Usmena i pismena obrada složenijih autentičnih slovačkih tekstova koji sadržavaju gramatiku, leksik i frazeme vezane uz aktualna društvena pitanja, uz raznovrsne teme zastupljene u medijima, uz suvremenost Slovačke Republike. Razumijevanje teksta, prepričavanje, raščlanjivanje i sažimanje, usmeno i pismeno prevođenje tekstova sa slovačkoga na hrvatski jezik i s hrvatskoga na slovački. Slušanje i razumijevanje izvornih govornika, usmeno i pisano izražavanje, rasprava. Specifičnosti slovačkog slanga. 
Cilj: Stjecanje jezičnih kompetencija na razini B2 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike Vijeća Europe.
Literatura:
Gúčik, M. – Maierová, E. – Navrátilová J.: Učebný materiál C. Letný kurz slovenského jazyka, Bratislava 2002. 
Krátky slovník slovenského jazyka, Bratislava 2003.
Koliová, J. – Tóthová, L. – Puzderová, A.: Učebný materiál pre letný kurz slovenského jazyka (Pokročilí), Košice 2003.
Pauliny, E.: Krátka gramatika slovenská, Bratislava 1997.
Pravidlá slovenského pravopisu. Bratislava 1998.
Sloh na dlani, Bratislava 2003.
Synonymický slovník slovenčiny, Bratislava 1995.
Žigová, Ľ.: Komunikácia v slovenčine. Textová príručka a cvičebnica, Bratislava 2000.
Ivanová-Šalingová, M. – Šaling, S. – Maníková, Z.: Slovenčina bez chýb, Bratislava 1998. (sekund. lit.)

Naziv kolegija: Uvod u slovačku kulturu
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata predavanja
Uvjeti: upisan I. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Poglavlja iz slovačke nacionalne povijesti od početka do današnjih dana. Osnovne informacije o suvremenoj Slovačkoj Republici kojima se studenti uvode u studij slovačke filologije. Obrađuju se slovačke znamenite osobnosti koje tvore slovački kulturni identitet, prije svega književnici, iščitavaju se i tumače odabrani tekstovi prevedeni na hrvatski jezik, odnosno jednostavniji tekstovi na slovačkom jeziku. Obrađuju se jezični i kulturno-povijesni spomenici, narodne tradicije i običaji. 
Cilj: Stjecanje osnovnih spoznaja o Slovačkoj s osvrtom na povijesne i kulturološke činjenice bitne za utvrđivanje slovačkih jezičnih i književnih posebnosti u širem europskom kontekstu.
Literatura:
Chvála slovenčiny. Dokumenty, svedectvá a vyznania, Martin 1998.
Kováč, D.: Dejiny Slovenska, Praha 1998.
Lexikón slovenských dejín, Bratislava 1997.
Mrva, I.: Dejiny Slovenska v kocke, Bratislava 2003.
Obrazový atlas Slovenska, Bratislava 1999.
Ondrejka, K.: Rekordy Slovenska – Človek a spoločnosť, Bratislava 2002.
Rösslerová-Sláviková, H.: Poznávame svoju vlasť, Bratislava 1999.
Slovenské reálie, I. diel, Bratislava 1996.
Slovenské reálie, II. diel, Bratislava 1996.
Slovensko. Prechádzky storočiami miest a mestečiek, Bratislava 2000.

Naziv kolegija: Fonologija slovačkoga jezika
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata predavanja
Uvjeti: upisan II. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Glasovni i fonološki inventar suvremenoga slovačkoga književnog jezika. Podjela fonema prema artikulacijsko-akustičkim obilježjima. Kombinatorna i fonotaktička pravila. Kombinatorne promjene na granicama morfema i riječi. Distinkcije u realizaciji pojedinih fonema u hrvatskom i slovačkom jeziku. Suprasegmentalna fonološka obilježja i pravila distribucije kvantitete. Praktično uvježbavanje fonetske realizacije slovačkoga zapisa. 
Cilj: Usvajanje glasovnoga sustava te načela slovačke pravogovorne i pravopisne norme.
Literatura:
Sabol, J.: Fonetika a fonológia, Bratislava 1989.
Kráľ, Á.: Pravidlá slovenskej výslovnosti, Bratislava 1996.
Pauliny, E.: Slovenská gramatika, Bratislava 1981.
Interna skripta

Naziv kolegija: Slovačka književnost do kraja XIX. stoljeća
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: upisan III. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti, položen Uvod u slovačku kulturu
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Predmet kolegija izabrana su poglavlja povijesti slovačke književnosti od
IX. stoljeća do kraja XIX. stoljeća. Pregledni karakter daje mu kronološki slijed u
kojem su poglavlja obrađena te tumačenje raznih historiografskih nastojanja
uspostavljanja suvislih veza među njima. Počinje se poglavljem o staroslavenskoj
pismenosti te nastavlja s razdobljima srednjega vijeka, renesanse, baroka, klasicizma,
romantizma i realizma. Dok se starijoj književnosti pristupa u manjoj mjeri preko
analiza konkretnih književnih djela, a više preko povijesnih interpretacija tih epoha,
kod novije književnosti u središte se zanimanja stavljaju konkretni književni korpusi
nastali u tom razdoblju.
Cilj: Stjecanje uvida u povijesni razvoj slovačke književnosti do kraja XIX. stoljeća,
pri čemu se studenti osposobljuju za samostalnu analizu književnih djela.
Literatura:
Karpatský, D.: Slovačka književnost. In: Povijest svjetske književnosti, knj. VII, Zagreb 1975.
Leksikon stranih pisaca, Zagreb 2001.
Minárik, J.: Dejiny slovenskej literatúry (Staršia slovenská literatúra), Bratislava 1985.
Pišút, M. i kol.: Dejiny slovenskej literatúry, Bratislava 1984.
Šmatlák, S.: Dejiny slovenskej literatúry, Bratislava 1988.

Naziv kolegija: Morfologija slovačkoga jezika
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata predavanja
Uvjeti: upisan IV. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti, položena Fonologija slovačkoga jezika
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Podjela jezika prema morfološkom tipu. Određivanje slovačkoga kao flektivnog jezika. Vrste riječi i pripadajuće gramatičke kategorije. Deklinacijski i konjugacijski obrasci. Osnovni modeli tvorbe riječi. Usporedba hrvatskoga i slovačkoga morfološkog sustava s naglaskom na veću morfološku raznolikost, te bogatstvo gramatičkih kategorija (živost kod imenica, vid kod glagola) u slovačkom jeziku kao nezaozabilazan činilac pri prevođenju.
Cilj: Usvajanje jezičnoga sustava na morfološkoj (tvorbenoj i fleksijskoj) razini. Poznavanje, diferenciranje i kompetencija praktičnoga prepoznavanja deklikacijskih i konjugacijskih obrazaca.
Literatura:
Oravec, J. i kol.: Súčasný slovenský spisovný jazyk. Morfológia, Bratislava 1984.
Oravec, J. i kol.: Súčasný slovenský spisovný jazyk. Lexikológia, Bratislava 1982.
Pauliny, E.: Slovenská gramatika, Bratislava 1981.

Naziv kolegija: Slovačka književnost XX. stoljeća
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski i slovački
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: upisan V. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti, položena Slovačka književnost do kraja XIX. stoljeća
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Pregled slovačke književnosti XX. stoljeća – moderna, međuratna
književnost, poratna književnost (posebno 60-ih godina), te suvremena književnost
(90-e godine). Riječ je o kolegiju koji preglednost samo djelomično stječe u
kronološkom slijedu, jer se logika književnoga razvoja traži unutar nekoliko
problemskih cjelina, koje određuju književno stvaralaštvo 20. stoljeća. Temelj
pristupa ovom kolegiju konkretna su književna djela.
Cilj: Studenti će se upoznati s razvojem slovačke književnosti u XX. stoljeću, te se
osposobiti za samostalne analize književnih djela (posebno suvremene slovačke
književnosti).
Literatura:
Karpatský, D.: Slovačka književnost. In: Povijest svjetske književnosti, knj. VII, Zagreb 1975.
Leksikon stranih pisaca, Zagreb 2001.
Marčok, V. a kol.: Dejiny slovenskej literatúry III, Bratislava 2004.
Pišút, M. i kol.: Dejiny slovenskej literatúry, Bratislava 1984.
Slovník slovenských spisovateľov, Praha 1999.
Šmatlák, S.: Dejiny slovenskej literatúry, Bratislava 1988.

Naziv kolegija: Sintaksa slovačkoga jezika
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata predavanja
Uvjeti: upisan VI. semestar preddiplomskoga studija slovačkoga jezika i književnosti
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Usporedba različitih teorijskih pristupa sintaktičkoj problematici i različitih tipova sintaktičkoga opisa (posebno strukturno-funkcionalnoga i semantičkoga). Tradicija obrade sintakse u slovačkom jezikoslovlju. Sintaksa suvremenoga slovačkoga književnog jezika: modalnost, aktualno ili kontekstualno rečenično članjenje, red riječi, sintagmatika, sintaktički odnosi, rečenični članovi, besubjektne rečenice, jednostavne i složene rečenice, sintaksa teksta.
Cilj: Usvajanje jezičnoga sustava na sintaktičkoj razini. Kompetencija kontrastiranja slovačkih i hrvatskih sintaktičkih obrazaca. Razumijevanje terminoloških razlika.
Literatura:
Kačala, J.: Sloveso a sémantická štruktúra vety, Bratislava 1989.
Mistrík, J.: Moderná slovenčina, Bratislava 1983.
Moško, G.: Príručka vetného rozboru, Prešov 1997.
Oravec, J. – Bajzíková, E.:  Súčasný slovenský spisovný jazyk. Syntax, Bratislava 1986.
Pauliny, E.: Slovenská gramatika, Bratislava 1981.

Kolegij: Staroslavenski jezik
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni u preddiplomskom studiju (uvjet za upis na diplomski studij)
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata seminara
Uvjeti: - 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Počeci slavenske pismenosti, prvi slavenski književni jezik i njegova govorna osnovica (odnos prema praslavenskom jeziku); povijesne okolnosti moravske misije: uloga Rima i Carigrada; prvi prijevodi na slavenski jezik; najstariji slavenski tekstovi; izvori za proučavanje života i djela, te elementi biografija Konstantina i Metoda; staroslavenske redakcije; pregled uloge ćirilometodske baštine u pojedinih slavenskih naroda.
Fonologija, morfologija i sintaksa staroslavenskog jezika; temelji glagoljičke i ćiriličke paleografije.
Cilj: Cilj je studente uputiti u početke slavenske pismenosti, podučiti ih elementarnoj staroslavenskoj gramatici i leksiku, kako bi mogli na primjeren način razumjeti razvoj pojedinih jezičnih kategorija sve do suvremenih slavenskih jezičnih idioma. 
Literatura:
obvezatna:
Damjanović, Stjepan: Staroslavenski jezik, Zagreb 2002, 5-183; Damjanović, Stjepan: Slovo iskona, Zagreb 2002, 
Damjanović, Stjepan i dr: Mali staroslavensko-hrvatski rječnik, 2004, izabrana poglavlja 1-174
Bratulić, Josip: Žitja Konstantina Ćirila i Metodija i druga vrela, Zagreb (jedno od izdanja)
dodatna: 	
Hamm, Josip: Staroslavenska gramatika, Zagreb, jedno od izdanja
Hamm, Josip: Staroslavenska čitanka, Zagreb, jedno od izdanja
Grivec, Franc: Slavenski blagovjesnici sveti Ćiril i Metod, Zagreb 1985
Koneski, Blaž: «Ohridska književna škola», u: Slovo 6-8, 177-194
Hamm, Josip: «Hrvatski tip crkvenoslavenskog jezika», u: Slovo13, 43-67
Babič, Vanda: Učbenik stare cerkvene slovanščine, Ljubljana 2003
Schaeken, Jos/Nirnbaum, Henrik: Die altkirchenslavische Schriftkultur,  Muenchen 1999.
Trunte, Nikolaos H: Ein praktisches Lehrbuch des Kirchenslavischen in 35 Lektionen, Band 1, Muenchen 1997.
Trunte, Nikolaos H: Ein praktisches Lehrbuch des kirchenslavischen in 30 Lektionen, Band 2, Muenchen 1998.

Naziv kolegija: Historijska gramatika slovačkoga jezika
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: (upisan preddiplomski studij slovačkoga jezika i književnosti)
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Kolegij se bavi povijesnim razvojem slovačkoga jezika s većim naglaskom
na fonološkim promjenama, te manjim na morfološkim. Najprije se obrađuju temeljne
glasovne promjene koje su dovele do raspada praslavenskoga jezika, a zatim i glasovne promjene koje su odvojile slovački jezik od ostalih zapadnoslavenskih jezika. Velika se pozornost posvećuje i naknadnim procesima koji su doveli do razvoja triju skupina slovačkih narječja. Jezični razvoj pratit će se na jezičnim spomenicima.
Cilj: Upoznati studente s povijesnim jezičnim procesima koji su oblikovali današnji slovački jezik i karakterizirale ga kao poseban slavenski jezik.
Literatura:
Krajčovič, R.: Slovenčina a slovanské jazyky, Bratislava 1974.
Krajčovič, R.: Vývin slovenského jazyka a dialektológia, Bratislava 1988.
Pauliny, E.: Fonologický vývin slovenčiny, Bratislava 1963.
Pauliny, E.: Vývin slovenskej deklinácie, Bratislava 1990.
Stanislav, J.: Dejiny slovenského jazyka. Úvod a hláskoslovie Bratislava, 1967.
Stanislav, J.: Dejiny slovenského jazyka. Tvaroslovie, Bratislava 1958.

Naziv kolegija: Slovačka standardnojezična situacija u XIX. stoljeću
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar 
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: -
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Kolegij se bavi XIX. stoljećem, koje je najvažnije za formiranje slovačkoga standardnoga jezika. Obrađuju se pojedina razdoblja u formiranju slovačkoga književnog jezika (bernolákovsko štúrovsko, reformno, matično i martinsko razdoblje), te najvažnijim kulturnim i jezikoslovnim ličnostima i njihovim djelima. Razvoj standardnoga jezika pratit će se na temelju jezičnih tekstova, karaterističnih za pojedino razdoblje. 
Cilj: Upoznati studente s društvenim i povijesnim procesima koji su determinirali oblik suvremenoga slovačkog standardnog jezika. Stjecanje kompetencije za prepoznavanje povijesnoga razdoblja na temelju jezičnoga uzusa.
Literatura:
Blanár, V. –Jóna, E. –Ružička, J.: Dejiny spisovnej slovenčiny. II, Bratislava 1974.
Krajčovič, R. – Žigo, P.: Dejiny spisovnej slovenčiny, Bratislava 2002.
Pauliny, E.: Dejiny spisovnej slovenčiny. I, Bratislava 1966.
Stanislav, J.: Dejiny slovenského jazyka. Úvod a hláskoslovie, Bratislava 1967.
Stanislav, J.: Dejiny slovenského jazyka. Tvaroslovie, Bratislava 1958.

Naziv kolegija: Prozaici slovačkoga realizma
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski i slovački
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Predstavljanje slovačkih proznih pisaca u razdoblju realizma (prvi val – Vajanský, Kukučín, Hviezdoslav i drugi val – Timrava, Jesenský, Tajovský i dr.). Posebno se analizira opus Martina Kukučína (1860- 1928), klasika slovačkoga realizma, koji u svojim najznačajnijim djelima govori o hrvatskom čovjeku i hrvatskoj sredini (romani Dom v stráni i Mať volá, pripovijetke i putopisi).
Cilj: Upoznati studente s jednim od najznačajnjih razdoblja u povijesti slovačke književnosti, osposobiti ih za književne analize toga razdoblja te ukazati na hrvatsko-slovačku povezanost i u djelima klasika slovačkoga realizma – M. Kukučína.
Literatura:
Dejiny slovenskej literatúry 2, Bratislava 1988.
Mráz, A.: O slovenských realistických prozaikoch, Bratislava 1956.
Noge, J: Martin Kukučín – Život a dielo v dokumentoch (Epika života – život v epike), Martin 1991.
Stričević-Kovačević, Z.: Hrvatski motivi u djelu Martina Kukučína, Zagreb 1998.

Naziv kolegija: Slovačka drama i kazalište
ECTS-bodovi: 5
Jezik: hrvatski i slovački
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara
Uvjeti: 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Kolegij daje pregled razvoja slovačke drame i slovačkoga kazališta kroz povijest, posebno od 1920. godine (osnivanje Slovačkoga narodnog kazališta u Bratislavi kao prvog profesionalog kazališta). Posebna pozornost daje se prikazu i analizi suvremene slovačke drame i suvremenoga slovačkog kazališta, s osvrtom na kazalište malih formi (nakon baršunaste revolucije 1989.). 
Cilj: Upoznati studente s povijesnim razvojem slovačke drame i slovačkoga kazališta, te s glavnim odrednicama i smjernicama suvremene slovačke drame, odn. kazališta.
Literatura:
Mistrík, M.: Slovenské divadlo v 20. storočí, Bratislava 1999.
Cesnaková-Michalcová, M.: Z divadelných počiatkov na Slovensku, Bratislava 1997.
Pašteka, J.: Pohľady na slovenskú dramatiku, divadlo a kritku. I-II, Bratislava 1998.
Interna skripta