SVEUČILIŠTE  U  ZAGREBU

FILOZOFSKI  FAKULTET

ODSJEK  ZA  ANGLISTIKU

STUDIJ  ŠVEDSKOG  JEZIKA  I  KULTURE

ožujak 2005.

S A D R Ž A J:

I.1.  	UVOD …………………………………………………………………	2

I.2.  	OPĆI  DIO …………………………………………………………….  	4 
     	       	
I.3. 	OPIS PROGRAMA PREDDIPLOMSKOG STUDIJA ……………….	6
	
Shema preddiplomskog studija (“hodogram”) …………………………	6
	   Studij švedskog jezika i kulture kao A predmeta ……………………..	6
	   Studij švedskog jezika i kulture kao B predmeta ……………………..	7
	   Pregled izbornih kolegija ………….………………………………….      8 
	Opis kolegija preddiplomskog studija A-predmeta ………………..…..       9 
Opis kolegija preddiplomskog studija B-predmeta …………………….    23
	Struktura studija, ritam studiranja i obveze studenata …………………..   33
	Predmeti koje student može izabrati s drugih studija …………………...   33 
	Popis predmeta koji se mogu izvoditi na stranom jeziku ……………….   33

II.1.  	OPĆI  DIO …………………………………………………………….      34 
     	Moduli ……………………………………………………………...….      34

II.2.	OPIS PROGRAMA MODULA ………………………………………..     35
Moduli na Katedri za skandinavske jezike i književnosti ………………    35
   Shema (“hodogram”) modula ……………………………….………..    35
Opis kolegija u modulima
   Modul ‘Švedski jezik u lingvističkom opisu’ ………………...............    37
   Modul ‘Književnost švedskog jezičnog izraza’ ………………………    43
   Modul ‘Norveška i Skandinavija’ ……………………………….……    49

PRIJEDLOG   PREDDIPLOMSKIH  PROGRAMA
Naziv  studija:  Švedski  jezik  i  kultura 

I.1. UVOD

Studij švedskog jezika i književnosti ove godine obilježava 20 godina od svog pokretanja. U tom je periodu narastao od lektorata do trogodišnjeg slobodnog studija otvorenog za studente cijelog zagrebačkog sveučilišta. Takvom je svojom koncepcijom studij i prije današnje reforme navijestio neke od principa koje ona afirmira, u prvom redu  interdisciplinarnost, komplementarnost različitih studijskih programa te prožimanje studija na različitim sastavnicama Sveučilišta. Kako je dosadašnje iskustvo potvrdilo interes studenata za takav oblik komplementarnosti te vrijednost takvog obogaćivanja studentovog glavnog programa studija, Katedra namjerava sačuvati tu mogućnost i u narednom periodu te će stoga, osim studija švedskog jezika i kulture kao A-predmeta, nuditi i program B-predmeta te tri modula. Na prijemni ispit za studij se dosad, u svim njegovim razvojnim fazama (lektorat, dvogodišnji studij, trogodišnji studij) uvijek prijavljivalo dva do tri puta više kandidata od upisnih kvota, što je razlog očekivanju da će i nakon reforme interes za ovaj studij biti znatan.

Iskustvo dosadašnjih studenata sugerira da im je studij bio koristan i primjenjiv na različite načine: od angažmana upravo na temelju skandinavističke kompetencije (prevoditeljski poslovi, u prvom redu na HTV i u izdavaštvu, gdje je došlo do promjene norme za prijevode sa švedskog jezika – prijevodi se više ne ostvaruju indirektno, prevođenjem engleskih ili njemačkih prijevoda švedskih tekstova, već se prevodi izravno sa švedskog izvornika; osim prevoditeljskog, i nastavnički angažmani u školama stranih jezika), preko onih u kojima je poznavanje švedskog jezika i skandinavskih kultura bilo jednom od bitnih komponenti kvalificiranosti za pojedine poslove (u državnoj upravi), do onih u kojima skandinavistička  kompetencija nije bila temeljna kvalifikacija za određeni posao, ali je bila presudna budući da je istaknula kandidate u odnosu na njihove kolege na osnovnom studiju (npr. pri zapošljavanju diplomanata Ekonomskog fakulteta ili Fakulteta političkih znanosti). Za neke je bivše studente studij švedskog znatno utjecao na njihov nastavak studija na poslijediplomskoj razini, bilo da im je povećao interes i pružio im bitna znanja i uvide (studenti na poslijediplomskim studijima lingvistike, književnosti, kulturologije, prevoditeljstva) bilo da im je omogućio ostvarivanje međunarodnih kontakata i efikasnije studiranje na inozemnim institucijama (studenti molekularne biologije, prevoditeljstva). Napokon, nema sumnje da je i onim  studentima za čije zapošljavanje dosadašnji dopunski studij nije bio direktno relevantan, on ipak omogućio  bitno proširenje znanja i kompetencija te stjecanje iskustava važnih za mnoga radna mjesta (npr. jezičnog izražavanja i komunikacijske kompetencije, mogućnost ostvarivanja kontakta sa skandinavskim organizacijama i pojedincima, mogućnost upotrebe skandinavske stručne literature, bolje razumijevanje multikulturalnosti ali i zajedničkog europskog identiteta itd.).

Očekujemo da će reformirani studij svojom raznolikošću modela i smjerova omogućiti još veću primjerenost programa i još bolju usklađenost očekivanja i planirane primjene stečenih znanja i kompetencija od strane studenata. Programi su svojom osnovnom logikom i strukturom u skladu s usporedivim programima na drugim europskim sveučilištima, a istovremeno i u skladu s akademskom tradicijom na Filozofskom fakultetu zagrebačkog Sveučilišta. Iz tog razloga očekujemo da neće biti problema u prihvaćanju studenata švedskog jezika i/ili književnosti / kulture s drugih europskih sveučilišta, kao ni u odobravanju studijskih boravaka naših studenata na drugim sveučilištima. Očekujemo, također, da će za predložene programe postojati interes i među studentima domaćih i inozemnih sveučilišta koja nemaju  studij skandinavistike (npr. slovenska i bosanskohercegovačka), što potvrđuje i već iskazani interes nekoliko slovenskih studenata.

Dosadašnji se studij realizirao uz snažnu potporu Švedskog instituta, institucije koja je u velikoj mjeri doprinijela razvoju studija i Katedre (posredovanjem u angažiranju švedskih lektora, financijskom podrškom, donacijama knjiga i časopisa, redovnim stipendiranjem studenata, omogućavanjem sudjelovanja nastavnika na stručnim skupovima, potporom posjeta gostujućih predavača). S obzirom na zajedničke pozitivne ocjene dosadašnje suradnje, ne sumnjamo da će se ta suradnja i nastaviti. Štoviše, vjerojatno je da će podrška postati još i izrazitija uvođenjem studija švedskog kao glavnog studija (A-predmeta u preddiplomskom ciklusu odnosno uvođenjem programa diplomskog studija). 

I.2. OPĆI DIO 

PREDDIPLOMSKI  STUDIJ  švedskog  jezika i  kulture

Naziv studija:  Švedski jezik i kultura
Nositelj studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Izvođač studija:  Katedra za skandinavske jezike i književnosti Odsjeka za anglistiku
Trajanje preddiplomskog studija i akademski naziv: 
Preddiplomski studij švedskog jezika i kulture traje šest semestara, a njegovim završetkom stječe se naziv baccalaurea/us – smjer Švedski jezik i kultura. 

Švedski je moguće studirati u okviru dvopredmetnog studija, kao A ili B predmet, bez obzira na način na koji student ostvaruje preostale bodove potrebne za završetak preddiplomskog studija.

Uvjeti upisa na studij: Na preddiplomski se studij mogu upisati kandidati koji su završili srednju školu te su položili propisani klasifikacijski ispit na Filozofskom fakultetu. Ne polaže se zasebni ispit iz engleskog jezika, ali se očekuje da studenti posjeduju ili relativno brzo steknu sposobnost konzultiranja literature i praćenja pojedinačnih predavanja gostujućih predavača na tom jeziku. 

Ciljevi preddiplomskog studija:
Studij ima višestruke ciljeve, različite s obzirom na režim studiranja (A ili B predmet) koji student izabere u preddiplomskom ciklusu:

Za studente koji namjeravaju nastaviti studij na Katedri za skandinavske jezike i književnosti, A program preddiplomskog studija predstavlja neophodnu pripremu. Taj je studij preduvjet za oba diplomska smjera kako formalno tako i sadržajno, u smislu da studentima omogućuje  stjecanje neophodnih znanja i kompetencija. 

Za sve studente A programa, bez obzira na budući diplomski studij, cilj je postići 
jezičnu i komunikacijsku kompetenciju koja podrazumijeva solidnu aktivnu upotrebu švedskog jezika kao i dobro razumijevanje općih tekstova te  književnih i stručnih tekstova nižeg i srednjeg stupnja složenosti;
kulturnu kompetenciju koja podrazumijeva osnovno poznavanje svih skandinavskih kultura te detaljno poznavanje švedske kulture i civilizacije; 
jezičnu i komunikacijsku kompetenciju na materinjem jeziku koja podrazumijeva viši stupanj opće i stručne pismenosti;
sposobnost praćenja i razumijevanja stručne literature te druge temeljne akademske vještine;
sposobnost kritičkog mišljenja na razini osjetno višoj od srednjoškolske. 
Tako pripremljeni studenti mogli bi raditi kao suradnici u poslovima i na projektima koji traže višu razinu poznavanja švedskog jezika i kulture i/ili osnovno poznavanje drugih skandinavskih kultura, dakle obavljati odgovarajuće poslove u javnim službama, predstavništvima, gospodarskim tvrtkama, medijima, izdavaštvu i sl..

Cilj studija B programa odnosi se na isti tip znanja i kompetencija kao i u slučaju A predmeta, ali se oni razvijaju u nešto nižem stupnju te su ograničeni na samo jedan skandinavski jezik i kulturu – švedski. Studij omogućuje stjecanje
ograničene jezične i komunikacijske kompetencije na švedskom koja podrazumijeva 
razumijevanje općeg pisanog teksta te osnovnu aktivnu upotrebu;
kulturnu kompetenciju koja podrazumijeva detaljnije poznavanje švedske kulture i 
civilizacije; 
jezičnu i komunikacijsku kompetenciju na materinjem jeziku, temelje akademske pismenosti te sposobnost kritičkog mišljenja na razini koja nadilazi srednjoškolsku;
temeljne akademske vještine, uključujući sposobnost korištenja stručne literature. 
Studenti koji završe B studij (opseg 60 ECTS bodova) mogli bi raditi kao suradnici u poslovima i na projektima koji uključuju kontakt sa Švedskom.

I.3.   OPIS  PROGRAMA  PREDDIPLOMSKOG  STUDIJA
Shema preddiplomskog studija („hodogram“):

Studij švedskog jezika i kulture kao A predmeta 

I. semestar	(15 ECTS)			
Švedski jezik I				6 sati vježbi (V) tjedno	6 ECTS bodova	
Skandinavija i Skandinavci      	2 sata predavanja (P) +
 2 sata seminara (S) tjedno	7 ECTS bodova
Strani jezik (engl. ili njem., na Ffu)*	2 sata tjedno			2 ECTS 

II. semestar	(16 ECTS)			
Švedski jezik	II          	   	6 V 				7 ECTS		
Uvod u studij skandinavskih			   
	književnosti		   	2 P + 2 S			7 ECTS	
ili
Uvodni kolegij u studij književnosti na Odsjeku za komparativnu književnost
Strani jezik (engl. ili njem., na Ffu)*	2 sata tjedno			2 ECTS	
Švedski jezik I – nadoknadni kolegij 2 V				0 ECTS 

III. semestar	(14 ECTS)			
Švedski jezik  III	           		4 V +2 V 			7 ECTS		
Uvod u lingvistički studij švedskog	2 P + 2 S  			7 ECTS

IV. semestar	(16 ECTS)			
Švedski jezik u društvenom kontekstu I   1 S + 1V 			3 ECTS	
Švedska književnost  I              	2 P + 2 S			7 ECTS 
Uvod u prevoditeljstvo             	4 S  				6 ECTS		  

V. semestar (15 ECTS)			
Švedski jezik u društvenom kontekstu II  1 S + 1 V  			3 ECTS		
Kontrastivna analiza teksta        	4 S				5 ECTS 
ili
kolegij iz stilistike hrvatskog jezika na Ff-u		 
Švedska književnost II 	   	4 S 				7 ECTS		

VI. semestar	(15 ECTS)			
Švedski jezik u društvenom kontekstu III  2 V 			2 ECTS	
Izborni seminar na Ff-u**                    				5 ECTS 
Norveški jezik I        	        		4 V  				5 ECTS
Stručni rad (na švedskom)                 					3 ECTS

* ukoliko student može uvjerljivo dokazati vrlo visoku kompetenciju i u engleskom i u njemačkom, odlučit će u dogovoru s mentorom na Katedri koji će drugi kolegij upisati umjesto kolegija ‘Strani jezik’.
** izborni seminar student bira iz ukupne fakultetske ponude, u dogovoru s mentorom na Katedri. U shemi se navodi onaj broj bodova kojim se ispunjava predviđena semestralna kvota na ovom studiju, no taj broj može varirati ovisno o kolegijima koje student pohađa izvan studija švedskog, uz poštivanje minimalne propisane kvote za jedan semestar.

Studij švedskog jezika i kulture kao B predmeta (60 ECTS bodova)

I. semestar  (10 ECTS)
Švedski jezik I	              		6 sati vježbi (V) tjedno	6 ECTS
Skandinavija i Skandinavci -B      	2 sata predavanja (P) tjedno 	4 ECTS

II. semestar (10 ECTS)
Švedski jezik II		   	6 V 				7 ECTS
Uvod u studij skandinavskih			
književnosti  - B			2 P 				3 ECTS		
ili
Uvodni kolegij u studij književnosti na Odsjeku za komparativnu književnost
Švedski jezik I – nadoknadni kolegij 2 V				0 ECTS 

III. semestar  (10 ECTS)
Švedski jezik  BIII 	   		4 V 				4 ECTS
Uvod u lingvistički studij švedskog - B	2 P + 2 S  		6 ECTS

IV. semestar  (11 ECTS)
Švedska književnost I - B 	 	2 P + 1 S 			5 ECTS
Uvod u prevoditeljstvo            	4 S  				6 ECTS  

V. semestar  (9 ECTS)
Švedski jezik u društvenom kontekstu BI	1 S + 1 V 		4 ECTS
Kontrastivna analiza teksta        	4 S  				5 ECTS 
ili 
kolegij iz stilistike hrvatskog jezika na Ff-u

VI. semestar        (10 ECTS)
Švedski jezik u društvenom kontekstu II 	1 S + 1 V 		3 ECTS
Izborni seminar na Fakultetu  (v. ** na prethodnoj stranici)		5 ECTS 
Stručni rad (na hrvatskom)		       				2 ECTS

Program studija ne obuhvaća kolegij iz tjelesne kulture i sporta, no on se izvodi u skladu sa Statutom Sveučilišta, dakle kao obavezan u prva četiri semestra, a neobavezan u ostalim semestrima. Studentima se preporuča da se uključe i u rad neke od sportskih sekcija na Fakultetu odnosno Sveučilištu.

Program preddiplomskog studija švedskog jezika i književnosti – redoslijed i status kolegija – uvjetovan je činjenicom da studenti upisuju studij bez ikakvog znanja švedskog jezika. Jasno je stoga da jezični kolegiji predstavljaju znatan dio programa u prva tri semestra, da su svi obavezni te da se kolegiji koji se predaju na švedskom pohađaju tek u kasnijim semestrima. Ukoliko bi neki student posjedovao dovoljnu jezičnu kompetenciju, ne postoje prepreke za pohađanje kolegija drugim redoslijedom (osim onih koji podrazumijevaju slijed), o čemu se student mora dogovoriti s mentorom.
Pregled izbornih kolegija: 
I. i II. semestar:   izbor između engleskog i njemačkog jezika na Filozofskom fakultetu

II. semestar:  uvodni kolegij u studij književnosti na Odsjeku za komparativnu književnost 
    Filozofskog fakulteta, kao alternativa skandinavističkom kolegiju 'Uvod u studij          
    skandinavskih književnosti'. U akad. god. 2005/06. izbor se provodi između kolegija Epohe 
    svjetske književnosti, Književnoteorijska terminologija, Teorije rodova i vrsta. Za studente 
    koji uvodni književni kolegij slušaju i polažu u okviru svog drugog A-predmeta u obzir 
    dolaze i kolegiji Uvod u filmologiju, Filmske stilske epohe, Osnove teatrologije.

V. semestar:   kolegij iz stilistike hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu, kao alternativa 
     kolegiju 'Kontrastivna analiza teksta' na Skandinavistici. 

VI. semestar:  izborni seminar na Filozofskom fakultetu: student slobodno bira izborni kolegij 
      na bilo kojem odsjeku Filozofskog fakulteta (u iznimnim slučajevima i uz konzultacije s 
      mentorom na Katedri, i sa nekog dugog fakulteta Sveučilišta), uz  obavezu izrade jednog 
      seminarskog rada koji će sadržaj izabranog rada povezati tj. primijeniti na okolnosti u 
      Skandinaviji.

Napomena: broj od pet izbornih kolegija, u odnosu na dvanaest obaveznih, kao i tip izbornosti (alternativna), uvjetovani su činjenicom da studenti upisuju studij bez ikakvog znanja švedskog jezika te s vrlo ograničenim poznavanjem švedske kulture. Kompetencije koje se logično očekuju na kraju preddiplomskog studija kao i osposobljenost za studij na diplomskoj razini teško bi se ostvarile uz ograničeniju nastavu švedskog jezika i manju izloženost skandinavističkim sadržajima od one predviđene opisanim programom.

Opis kolegija preddiplomskog studija
Redoslijed opisa slijedi redoslijed kolegija u shemi na str. 6 odnosno 7.

A predmet

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u I. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Početno učenje švedskog jezika: usvajanje pravila izgovora, pravila pisanja, osnovne gramatike (oblika riječi i rečenica), početnog leksika. Čitanje jednostavnih udžbeničkih tekstova, početna komunikacija na švedskom. 
Cilj: 
Usvajanje početnih znanja na više jezičnih razina; razvijanje sposobnosti aktiviranja kompetencije u drugim jezicima radi bržeg učenja švedskog; upoznavanje s manjim brojem specifičnih obilježja švedske kulture.
Literatura: 
Göransson, U. – Parada, M. (1997), På svenska, Folkuniversitets förlag
Holm, B. – Nylund, E. (2000), Deskriptiv svensk grammatik Stockholm: Skriptor
Johnsson, H.I. (1995) Sverige i fokus, Stockholm: Svenska Institutet
Nyborg, R. – Petterson, N.O. (2001), Svenska Utifrån, Stockholm: Svenska Institutet
standardni dvojezični rječnik

Naziv predmeta : Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Skandinavija i Skandinavci
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis u I. semestar
Ispit: 2 seminarska rada i pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij pruža informacije o zemljopisnim i demografskim osobinama Švedske i drugih skandinavskih zemalja, njihovoj povijesti, suvremenoj organizaciji društva, istaknutim ličnostima u raznim područjima života, običajima te o pojedinim aspektima umjetnosti (likovnim umjetnostima, arhitekturi, filmskoj umjetnosti, stripu…). Osnovni okvir i temeljne informacije za svaku temu pruža nastavnik, dok se pojedini aspekti detaljnije razrađuju na seminaru, kroz diskusije na pripremljene teme.
Studenti izabiru dvije teme – jednu koja se odnosi na Švedsku te jednu koja se odnosi na neku /neke druge skandinavske zemlje - koje naročito detaljno razrađuju u obliku pismenog seminarskog rada.
Cilj: 
Omogućiti studentima upoznavanje s obilježjima skandinavskih zemalja i skandinavskih kultura, stjecanje znanja koje će biti podloga brojnim drugim kolegijima i općenito omogućiti bolje razumijevanje i bolje snalaženje u skandinavskim temama.
Literatura: 
Lagerqvist, L.O. (2001) Swedish History, Svenska institutet 
radni materijali na hrvatskom i engleskom
jedna knjiga po izboru između sljedećih: 
Anker, L. – Litzell, G. – Lundberg, B.A. (2002) World Heritage Sites in Sweden, Svenska institutet – The National Heritage Board
Bono, F. – Koskinen, M. (ur.) (1996) Swedish Film Today, Svenska institutet
Engblom, S. (1998) Leaving the empty cube, Svenska institutet
Englund, C. – Janzon, L. (1997) Theatre in Sweden, Svenska institutet 
Häggroth, S. -  Kronvall, K. – Riberdahl, C. – Rudebeck, K. (1999) Swedish Local Government – Traditions and Reforms, Svenska institutet 
Olsson, S. E. (1990) Social Policy and Welfare State in Sweden, Lund: Arkiv

Naziv predmeta:  Strani jezik 
Naziv kolegija: Engleski jezik ili Njemački jezik
ECTS-bodovi: 2 u I. i 2 u II. semestru
Jezik: engleski tj.  njemački
Trajanje: 2 semestra (zimski i ljetni)
Status: obavezno pohađanje jednog od kolegija u fakultetskoj ponudi, prema izboru studenta 
Oblik nastave: vježbe 
Uvjeti: upis u I. semestar
Ispit: prema opisu kolegija na razini fakulteta
Sadržaj: 
Prema opisu kolegija na razini fakulteta. Student upisuje onaj od ponuđenih kolegija koji odgovara njegovoj/njezinoj dotad stečenoj kompetenciji.
Cilj: 
Podizanje kompetencije u studentovom prvom stranom jeziku na razinu koja omogućava korištenje tog jezika u akademskom radu.
ili
Podizanje kompetencije u studentovom drugom stranom jeziku na razinu koja će pružiti opću komunikacijsku sposobnost te koja će, uz samostalno daljnje usavršavanje u narednim semestrima, omogućiti korištenje tog jezika u akademskom radu na diplomskom studiju.
Literatura: 
prema opisu kolegija na razini fakulteta

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u II. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Radom na udžbeničkim tekstovima te jednostavnijim ne-nastavnim tekstovima proširivanje vokabulara te daljnje upoznavanje sa švedskim društvom i kulturom. U pogledu gramatike, završava se upoznavanje s oblicima riječi za sve vrste riječi te se uvježbavaju složenije sintaktičke strukture. Konstruiranje jednostavnijih tekstova – opisi, argumentacije.
Cilj: 
Završeno upoznavanje s oblicima riječi. Visok stupanj primjene tih znanja te puna primjena gramatičkog znanja iz prethodnog jezičnog kolegija u pismu i govoru. Podizanje leksičke kompetencije do razine koja omogućuje razumijevanje jednostavnijih autentičnih (ne-nastavnih) tekstova na švedskom. Viša razina upoznatosti sa švedskom svakodnevnicom.
Literatura: 
kao i za kolegij Švedski jezik I
standardni dvojezični rječnici
članci iz 8 sidor, ’novina na jednostavnom švedskom’ 

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u II. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje pojedinih važnih djela u hrvatskom prijevodu.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Skandinavske književnosti u: Povijest svjetske književnosti, knj. 6, Liber, Zagreb
Dopunska literatura:
Algulin, I. (198) A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm.
Rossel, S. H. ed. (1992) A History of Danish Literature, The University of Nebraska Press. 
.
Naziv predmeta: Skandinavske književnosti 
Naziv kolegija:  Uvodni kolegij u studij književnosti 
        na Odsjeku za komparativnu književnost 

ECTS-bodovi: ovisno o izabranom kolegiju
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni ili zimski)
Status: izborni, alternativno s kolegijem Uvod u skandinavske književnosti
Studenti, u dogovoru s mentorom, biraju jedan od uvodnih kolegija koji se predaju u okviru I. ili II. semestra studija komparativne književnosti. Ukoliko izaberu kolegij iz zimskog semestra, slušaju ga tijekom III. (a ne II.) semestra studija švedskog. U akad. god. 2005/2006 studenti mogu birati između kolegija Epohe svjetske književnosti, Književnoteorijska terminologija, Teorije rodova i vrsta. Za studente koji uvodni književni kolegij slušaju i polažu u okviru svog drugog A-predmeta u obzir dolaze i kolegiji Uvod u filmologiju, Filmske stilske epohe, Osnove teatrologije.
Opisi kolegija – u okviru programa studija komparativne književnosti.

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I - ponavljanje
ECTS-bodovi: 0
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: nadoknadni kolegij (obavezan za studente koji nisu položili Švedski jezik I)
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: položen kolegij Skandinavija i Skandinavci 
Ispit: pismeni i usmeni ispit iz kolegija Švedski jezik I
Sadržaj: 
Teme kolegija Švedski jezik I, u manjem opsegu s nastavnikom, u znatnom opsegu samostalno, uz nastavnikovo vodstvo i usmjeravanje.
Cilj: 
Savladavanje znanja predviđenih za jezični kolegij 1. semestra, kako bi se omogućilo praćenje kolegija u narednim semestrima.
Literatura: 
kao za Švedski jezik I 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik III
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi tjedno (4 s domaćim lektorom, 2 sata sa stranim lektorom)
Uvjeti: položen Švedski jezik II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Podizanje jezične i komunikacijske kompetencije putem rada na nastavnim i ne-nastavnim tekstovima složenije strukture i vokabulara, vođenjem, konverzacije i diskusija, pisanjem vlastitih razrađenijih tekstova. Upoznavanje s većim brojem švedskih idioma i poslovica. Gramatičke vježbe za savladavanje težih sintaktičkih konstrukcija. Aktualne društvene teme – upoznavanje s činjenicama, pismeno i usmeno iznošenje vlastitih stavova. 
Cilj: 
Završetak upoznavanja s normativnom gramatikom švedskog jezika. Podizanje jezične kompetencije na razinu koja omogućuje razumijevanje velikog broja autentičnih općejezičnih tekstova. Podizanje razine aktivnog jezičnog znanja do razine koja omogućuje sadržajno sudjelovanje u raspravi.
Literatura: 
Eckerbom, T. – Söderberg, E. (1990), Sagor och Sanningar, Natur och Kultur
Ekeroth, L-J. (1995), Ordföljd, tempus, bestämdhet, Gleerups
Herlitz, G. (1991),  Svenskar, Konsultförlaget AB
Jansson,G.–Nylund,E. (1968), Enspråkiga övningar i svenska, 2. dio, Språkförlaget Skriptor 
Riserus, H. - Sandahg, Å. - Stjärnlöf, S.  (1988) Mål 3, Natur och Kultur
članci iz švedskih novina i časopisa

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija:  Uvod u lingvistički studij švedskog
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: položen ispit iz kolegija Švedski jezik II
Ispit: 2 manja i 1 veći seminarski rad, usmeni ispit
Sadržaj: 
Lingvistika, jezik, govor, jezične jedinice, lingvističke discipline; jezici u Švedskoj, jezične tipologije s posebnim osvrtom na švedski; švedski leksik, nasljeđenice, posuđenice, tvorenice, tvorba riječi u švedskom; fonologija, morfologija, sintaksa – opći uvid te lingvistički opis dotičnog podsustava švedskog jezika; kratak uvod u pragmalingvistiku.
Cilj: 
Upoznavanje studenata s lingvističkim temama i lingvističkim metajezikom; upoznavanje jezične situacije u Švedskoj; razvijanje svijesti o švedskom u odnosu na druge jezike svijeta; usvajanje znanja o švedskom jezičnom sustavu; usvajanje osnovnih informacija  o nadrečeničnim jezičnim jedinicama.
Literatura: 
Ljung, M. – Ohlander, S. Allmän svensk grammatik, Stockholm: Liberförlag
Yule, G. (1996). The Study of Language. 2nd ed. Cambridge University Press
poglavlja iz: 
Liljestrand, B. (1999) Språk i text
Lyons, J. (1981). Language and Linguistics. An Introduction. Cambridge University 
Press
Škiljan, D. (1980). Pogled u lingvistiku. Zagreb: Školska knjiga 
Thorell, O. (1984) Att bilda ord, Skriptor

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik / Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Švedski jezik u društvenom kontekstu I
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat seminara, 1 sat vježbi tjedno
Uvjeti: upis u IV. semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik III ili Uvod u lingvistički studij švedskog 
Ispit: 3 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Rad na tekstovima posvećenim društvenim temama i vlastito istraživanje kao priprema za nastavu. Diskusije i pismeni komentari o izabranim temama: švedska politička scena;  pitanja jednakosti; 'švedski mentalitet; plurikulturalna Švedska; švedski obrazovni sustav. 
Upoznavanje sa zanimljivim detaljim iz švedske jezične prakse i komentiranje o njima.
Cilj: 
Upoznavanje s pojedinim aspektima švedskog društva, uz istovremeno podizanje razine jezičnog znanja i komunikacijskih vještina.
Literatura: 
Hellström, G. (1991) Grammatikövningar för Sfi, drugi dio, Almqvist&Wiksell
Herlitz, G. (1991) Svenskar, Konsultförlaget AB
Lindström, F. (2000) Världens dåligaste språk, MånPocket 
Mathlein, M. (1996), Avancera grammatik, Liber AB
Riserus, H. – Sandahl, Å.- Stjärnlöf, S. (1988), Mål 3, Natur och Kultur
članci iz švedskog tiska

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost I
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: švedski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u IV. semestar, položen književni kolegij iz II. semestra
Ispit: 1 manji i 1 veći seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: Kritički pregled švedske pismenosti i književnosti od vikinškog doba do kraja 20. st, uz čitanje ulomaka iz djela važnijih autora  (na pr. Sv. Birgitte, Swedenborga, Bellmana, Almqvista, A. Strindberga, P. Lagerkvista, S. Lagerlöf, E. Södergran i dr.). Studenti imaju obavezu pročitati dva djela proučavanih autora na hrvatskom te jedno u originalu.
Cilj: Upoznavanje s važnijim idejama, temama i stilovima švedske književnosti.
Literatura:
Obvezna:
Algulin, I. (1989) A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm.
Edquist, S.-G. &. Söderblom, I. (1998) Svenska Författare Genom Tidena, Almqvist & Wiksell, Stockholm
Dopunska:
zasebne publikacije o pojedinim piscima.

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika / Suvremeni švedski jezik 
Naziv kolegija:  Uvod u prevoditeljstvo
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: švedski, hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u IV. semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik III ili Uvod u lingvistički studij švedskog
Ispit: 2 manja seminarska rada, 8 kraćih prijevoda, 1 duži prijevod
Sadržaj: 
Studenti se upoznaju s prirodom procesa komunikacije posredstvom prevoditelja i osnovnim normama koje reguliraju taj proces, prijevodnim postupcima te priručnicima neophodnima u prevoditeljskoj praksi. Ukazuje im se na poželjna znanja i vještine kojima treba vladati prevoditelj te im se daju praktični savjeti. Prevode se kraći tekstovi različite žanrovske i tematske pripadnosti, koji služe kao podloga diskusijama o prevoditeljskoj praksi, prijevodnim normama, poželjnim kvalitetama prijevodnih tekstova i dr. Znatna se pažnja pridaje jezičnoj i komunikacijskoj primjerenosti ostvarenih prijevoda.
Cilj: 
Cilj je kolegija pružiti temeljne uvide u norme prevoditeljskog rada, razviti osnovne prevoditeljske vještine te učvrstiti jezičnu i, naročito, tekstualnu kompetenciju u hrvatskom i švedskom.
Literatura: 
Ingo, R. Från källspråk till målspråk, Lund: Studentlitteratur, str. 92-238
Newmark, P. (1988) A Textbook of Translation, London: Prentice Hall International (UK) 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik / Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Švedski jezik u društvenom kontekstu II
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat seminara i 1 sat vježbi tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik III
Ispit: 3 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Rad na tekstovima posvećenim društvenim temama i vlastito istraživanje kao priprema za nastavu. Diskusije i pismeni komentari o izabranim temama: švedski pravni sustav, zdravstvena i socijalna zaštita, švedski mediji. Zanimljivosti iz suvremene švedske jezične prakse.
Cilj: 
Upoznavanje s izabranim aspektima švedskog društva, uz istovremeno podizanje razine kulturne i komunikacijske kompetencije. 
Literatura: 
Alfredsson, R. (2002), Skrivtrappan, Folkuniversitets förlag
Gruenbaum, C. (2000), I sällskap med språket, Bokförlaget DN
Lindström, F. (2002) Jordens smartaste ord, Albert Bonniers Förlag 
Mathlein, M. (1996), Avancera Grammatik, Liber AB
članci iz švedskog tiska

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika / Suvremeni hrvatski jezik 
Naziv kolegija:  Kontrastivna analiza teksta
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položen Uvod u lingvistički studij švedskog jezika
Ispit: 2 manja i 1 veći pisani seminarski rad
Sadržaj: 
U kolegiju se obrađuju funkcionalni stilovi i njihove osobitosti u švedskome i hrvatskome jeziku. Posebna se pozornost pridaje indikatorima različitih funkcionalnih stilova u pojedinome tekstu. Također se obrađuju  gramatičke i pravopisne norme obaju jezika.
Cilj: 
Cilj je kolegija razvijanje svijesti o postojanju različitih funkcionalnih stilova, njihove povezanosti s pojedinim tipovima teksta i komunikacijskih situacija te usvajanje znanja o   njihovim osobitostima u dvama jezicima. Namjera je i povećati sposobnost studenta  za  samostalno pisanje tekstova usklađenih s jezičnim i komunikacijskim normama  hrvatsko odnosno švedskog.
Literatura: 
Anić, V. i Silić, J. (2001): Pravopis hrvatskoga jezika, Zagreb: Novi liber
ili
Babić, S., Finka, B., Moguš, M. (2000): Hrvatski pravopis, Zagreb: Školska knjiga    
Barić i dr. (1995): Hrvatska gramatika, Zagreb: Školska knjiga
Holmes, Ph. i Hinchliffe, I. (1993): Swedish, A comprehensive grammar, 
Routledge Grammars: London and New York
Josephson, O. (red) (2000): Stilstudier, Uppsala: Hallgren & Fallgren
Nyström, C. (2001): Hur hänger det ihop?, En bok om textbinding, Uppsala: Hallgren & 
Fallgren
Pranjković, I. (2001) Funkcionalni stilovi i sintaksa u: Nova hrvatska skladnja, Zagreb 
Silić, J. (1996) Administrativni stil hrvatskoga standardnoga jezika u: Kolo br. 4
 
Škiljan, D. (2000) Javni jezik, Zagreb: Izdanja Antibarbarus.
Težak, S. i Babić, S. (1992): Gramatika hrvatskoga jezika, Zagreb: Školska knjiga

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položena Švedska književnost I
Ispit: 2 seminarska rada, usmeni ispit
Sadržaj: 
Pomnije sagledavanje položaja švedske književnosti u skandinavskom i evropskom kontekstu kroz stoljeća, uz čitanje djela iz opusa istaknutih autora poput  Sv. Birgitte, Dalina, Stiernhielma, Swedenborga, Bellmana, Tegnéra, Almqvista, E. Bremer, Runeberga, Strindberga, V. Benedictsson, Frödinga, Lagerkvista, H. Bergmana, S. Lagerlöf, A. Lindgren, E. Södergran, Johnsona, 
Cilj: Razumijevanje švedskih književnih strujanja kroz stoljeća, bolja upoznatost s istaknutim švedskim autorima i njihovim djelima.
Literatura: 
Obvezna:
Olson, B. & Algulin, I. (1987) Litteraturens Historia i Sverige, Norstedts, Stockholm 
Lönnroth, L. & Johanesson, H.-E. (1990) Den Svenska Litteraturhistoria, Bonniers,  Stockholm. 
Dopunska:
Nordens kvinnolitteraturhistoria (1993) AB Wiken
Zasebne publikacije o pojedinim piscima i djelima.

Naziv predmeta:  Skandinavska društva / Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik u društvenom kontekstu III
ECTS-bodovi: 2 boda
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: upis u VI. Semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik u društvenom kontekstu I
Ispit: 2 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Rad na tekstovima posvećenim društvenim temama i vlastito istraživanje kao priprema za nastavu. Diskusije i pismeni komentari o izabranim temama vezanim uz švedsku kulturnu  scenu: dječja kultura, švedska glazba, film, kazalište, istaknute ličnosti švedske kulture.  Zanimljivosti iz suvremene švedske jezične prakse. Samostalno utvrđivanje gramatičke kompetencije prema uputama nastavnika.
Cilj: 
Upoznavanje sa švedskom kulturnom scenom, uz istovremeno učvršćivanje jezične i komunikacijske kompetencije. Ostvarivanje pune gramatičke kompetencije.
Literatura: 
Andersson, L.G. (2000), Vi säger så, Norstedts Ordbok
Jansson, G. – Nylund, E. (1968), Enspråkiga övningar i svenska- del 2, Språkförlaget Skriptor 
članci iz švedskog tiska

Naziv predmeta:  Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija:  Norveški jezik I
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u VI. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Upoznavanje studenata s osobinama drugog skandinavskog jezika, uz ukazivanje na najbitnije sličnosti i razlike (fonetika, ortografija). Kolegij nadalje daje osnove te  proširuje znanje gramatike i vokabulara. Uvodi jednostavne autentične tekstove iz dnevnog tiska i dječje literature. 
Cilj kolegija:
Studenti trebaju steći sposobnost razumijevanja i izražavanja (usmenog i pismenog) na norveškom jeziku o temama obuhvaćenima materijalima korištenim u nastavi.
Literatura: 
En, to tre på norsk
Elingsen, E. -  Mac Donald, K.  På vei
Greftegref, L. a.  Enkel norsk grammatikk

Naziv predmeta:  
Naziv kolegija:  Izborni kolegij na Filozofskom fakultetu 
ECTS-bodovi: ovisno o kolegiju, dovoljno da se ispuni propisana semestralna kvota 
Jezik: prema opisu kolegija
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Student izabire kolegij u dogovoru s mentorom na Katedri za skandinavske jezike i književnosti. 

Stručni rad 
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: švedski 
Status: obavezni
Uvjeti: upis u VI. semestar
Sadržaj: Student je obavezan napisati stručni rad na temu iz područja lingvistike švedskog  ili studija švedske kulture.
Cilj: Provjeriti studentovu sposobnost pronalaženja, konzultiranja i analize stručne literature na švedskom te sastavljanja stručnog rada na švedskom prema normama dotičnog žanra.
Opis kolegija preddiplomskog studija
Švedski jezik i kultura - B predmet

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u I. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Početno učenje švedskog jezika: usvajanje pravila izgovora, pravila pisanja, osnovne gramatike (oblika riječi i rečenica), početnog leksika. Čitanje jednostavnih udžbeničkih tekstova, početna komunikacija na švedskom. 
Cilj: 
Usvajanje početnih znanja na više jezičnih razina; razvijanje sposobnosti aktiviranja kompetencije u drugih jezicima radi bržeg učenja švedskog; upoznavanje s manjim brojem specifičnih obilježja švedske kulture.
Literatura: 
Göransson, U. – Parada, M. (1997), På svenska, Folkuniversitets förlag
Holm, B. – Nylund, E. (2000), Deskriptiv svensk grammatik Stockholm: Skriptor
Johnsson, H.I. (1995) Sverige i fokus, Stockholm: Svenska Institutet
Nyborg, R. – Petterson, N.O. (2001), Svenska Utifrån, Stockholm: Svenska Institutet
standardni dvojezični rječnik

Naziv predmeta : Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Skandinavija i Skandinavci - B
ECTS-bodovi:  4 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u I. semestar
Ispit: 1 manji seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij pruža informacije o zemljopisnim i demografskim osobinama Švedske i drugih skandinavskih zemalja, njihovoj povijesti, suvremenoj organizaciji društva, istaknutim ličnostima u raznim područjima života, običajima te o pojedinim aspektima umjetnosti (likovnim umjetnostima, arhitekturi, filmskoj umjetnosti, stripu…). Studenti izabiru temu   koja se odnosi na Švedsku te je detaljnije razrađuju u obliku pismenog seminarskog rada.
Cilj: 
Omogućiti studentima upoznavanje s obilježjima skandinavskih zemalja i skandinavskih kultura, stjecanje znanja koje će biti podloga drugim kolegijima i općenito omogućiti bolje razumijevanje i bolje snalaženje u skandinavskim temama.
Literatura: 
Lagerqvist, L. O. (2001) Swedish History, Svenska institutet 
radni materijali na hrvatskom i engleskom

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Radom na udžbeničkim tekstovima te jednostavnijim ne-nastavnim tekstovima proširivanje vokabulara te daljnje upoznavanje sa švedskim društvom i kulturom. U pogledu gramatike, završava se upoznavanje s oblicima riječi za sve vrste riječi te se uvježbavaju složenije sintaktičke strukture. Konstruiranje jednostavnijih tekstova – opisi, argumentacije.
Cilj: Završeno upoznavanje s oblicima riječi. Visok stupanj primjene tih znanja te puna primjena gramatičkog znanja iz prethodnog jezičnog kolegija u pismu i govoru. Podizanje leksičke kompetencije do razine koja omogućuje razumijevanje jednostavnijih autentičnih (ne-nastavnih) tekstova na švedskom. Viša razina upoznatosti sa švedskom svakodnevnicom.
Literatura: 
kao i za kolegij Švedski jezik I
standardni dvojezični rječnici
članci iz 8 sidor, ’novina na jednostavnom švedskom’ 

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti - B
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: 1 veći i 2 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje u prijevodu i samostalno razmatranje djela relevantnih za izabranu temu seminarskih radova.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Skandinavske književnosti u: Povijest svjetske književnosti, knj. 6, Liber, Zagreb
Dopunska literatura:
Algulin, I. (198) A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm.
Rossel, S. H. ed. (1992) A History of Danish Literature, The University of Nebraska Press. 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I - ponavljanje
ECTS-bodovi: 0
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: nadoknadni kolegij (obavezan za studente koji nisu položili Švedski jezik I)
Oblik nastave: 2 sata vježbi tjedno
Uvjeti: položen kolegij Skandinavija i Skandinavci
Ispit: pismeni i usmeni ispit iz kolegija Švedski jezik I
Sadržaj: 
Teme kolegija Švedski jezik I, u manjem opsegu s nastavnikom, u znatnom opsegu samostalno, uz nastavnikovo vodstvo i usmjeravanje.
Cilj: 
Savladavanje znanja predviđenih za jezični kolegij 1. semestra, kako bi se omogućilo praćenje kolegija u narednim semestrima.
Literatura: 
kao za Švedski jezik I 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik III - B
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: položen kolegij Švedski jezik II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Podizanje jezične i komunikacijske kompetencije putem rada na nastavnim i ne-nastavnim tekstovima složenije strukture i vokabulara, vođenjem, konverzacije i diskusija, pisanjem vlastitih razrađenijih tekstova. Upoznavanje s većim brojem švedskih idioma i poslovica. Gramatičke vježbe za savladavanje težih sintaktičkih konstrukcija. 
Cilj: 
Završetak upoznavanja s normativnom gramatikom švedskog jezika. Podizanje jezične kompetencije na razinu koja omogućuje razumijevanje velikog broja autentičnih općejezičnih tekstova te iznošenje vlastitih stavova. 
Literatura: 
Eckerbom, T. – Söderberg, E. (1990), Sagor och Sanningar, Natur och Kultur
Ekeroth, L-J. (1995), Ordföljd, tempus, bestämdhet, Gleerups
Jansson, G.–Nylund,E. (1968), Enspråkiga övningar i svenska, 2. dio, Språkförlaget Skriptor
Riserus, H. – Sandahl, Å. – Stjärnlöf, S. (1988), Mål 3, Natur och Kultur
članci iz švedskih novina i časopisa

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija:  Uvod u lingvistički studij švedskog - B
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u III. Semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik II
Ispit: 2 manja seminarska rada, usmeni ispit
Sadržaj: 
Lingvistika, jezik, govor, jezične jedinice, lingvističke discipline; jezici u Švedskoj, jezične tipologije s posebnim osvrtom na švedski; švedski leksik, nasljeđenice, posuđenice, tvorenice, tvorba riječi u švedskom; fonologija, morfologija, sintaksa – opći uvid te lingvistički opis dotičnog podsustava švedskog jezika; kratak uvod u pragmalingvistiku.
Cilj: 
Upoznavanje studenata s lingvističkim temama i lingvističkim metajezikom; upoznavanje jezične situacije u Švedskoj; razvijanje svijesti o švedskom u odnosu na druge jezike svijeta; usvajanje znanja o švedskom jezičnom sustavu; usvajanje osnovnih informacija  o nadrečeničnim jezičnim jedinicama.
Literatura: 
Ljung, M. – Ohlander, S. Allmän svensk grammatik, Stockholm: Liberförlag
Yule, G. (1996). The Study of Language. 2nd ed. Cambridge University Press
poglavlja iz: 
Liljestrand, B. (1999) Språk i text
Lyons, J. (1981). Language and Linguistics. An Introduction. Cambridge University 
Press
Škiljan, D. (1980). Pogled u lingvistiku. Zagreb: Školska knjiga 
Thorell, O. (1984) Att bilda ord, Skriptor

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost I - B
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u IV. semestar, položen ispit iz književnog kolegija u II. semestru
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: Kritički pregled švedske pismenosti i književnosti od vikinškog doba do kraja 20. st, uz čitanje ulomaka iz djela važnijih autora  (na pr. Sv. Birgitte, Swedenborga, Bellmana, A.Strindberga, P. Lagerkvista, S. Lagerlöf, E. Södergran). Studenti imaju obavezu pročitati dva djela proučavanih autora na hrvatskom.
Cilj: Upoznavanje s važnijim idejama, temama i stilovima švedske književnosti.
Literatura:
Obvezna:
Algulin, I. A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
Edquist, S.G. &. Söderblom, I. Svenska Författare Genom Tidena, Almqvist & Wiksell, 1998.
Dopunska:
zasebne publikacije o pojedinim piscima.

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika / Suvremeni švedski jezik 
Naziv kolegija:  Uvod u prevoditeljstvo
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: švedski, hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik III - B ili iz Uvoda u lingvistički studij švedskog
Ispit: 2 manja seminarska rada, 8 kraćih prijevoda, 1 duži prijevod
Sadržaj:  Studenti se upoznaju s prirodom procesa komunikacije posredstvom prevoditelja i osnovnim normama koje reguliraju taj proces, prijevodnim postupcima te priručnicima neophodnima u prevoditeljskoj praksi. Ukazuje im se na poželjna znanja i vještine kojima treba vladati prevoditelj te im se daju praktični savjeti. Prevode se kraći tekstovi različite žanrovske i tematske pripadnosti, koji služe kao podloga diskusijama o prevoditeljskoj praksi, prijevodnim normama, poželjnim kvalitetama prijevodnih tekstova i dr. Znatna se pažnja pridaje jezičnoj i komunikacijskoj primjerenosti ostvarenih prijevoda.
Cilj: 
Cilj je kolegija pružiti temeljne uvide u norme prevoditeljskog rada, razviti osnovne prevoditeljske vještine te učvrstiti jezičnu i, naročito, tekstualnu kompetenciju u hrvatskom i švedskom.
Literatura: 
Ingo, R. Från källspråk till målspråk, Lund: Studentlitteratur, str. 92-238
Newmark, P. (1988) A Textbook of Translation, London: Prentice Hall International (UK) 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik / Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Švedski jezik u društvenom kontekstu I - B
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat seminara, 1 sat vježbi tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik III - B
Ispit: 4 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Rad na tekstovima posvećenim društvenim temama i vlastito istraživanje kao priprema za nastavu. Diskusije i pismeni komentari o izabranim temama: švedska politička scena;  pitanja jednakosti; 'švedski mentalitet; plurikulturalna Švedska; švedski obrazovni sustav. 
Upoznavanje s i komentiranje zanimljivih detalja iz švedske jezične prakse.
Cilj: 
Upoznavanje s pojedinim aspektima švedskog društva, uz istovremeno podizanje razine jezičnog znanja i komunikacijskih vještina.
Literatura: 
Hellström, G. (1991), Grammatikövningar för Sfi, drugi dio, Almqvist&Wiksell
Herlitz, G. (1991), Svenskar, Konsultförlaget AB
Lindström, F. (2000), Världens dåligaste språk, MånPocket 
Mathlein, M. (1996), Avancera grammatik, Liber AB
Riserus, H. – Sandahl, Å. – Stjärnlör, S. (1990), Mål 3, Natur och Kultur
članci iz švedskog tiska

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika / Suvremeni hrvatski jezik 
Naziv kolegija:  Kontrastivna analiza teksta
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položen Uvod u lingvistički studij švedskog jezika
Ispit: 2 manja i 1 veći pisani seminarski rad
Sadržaj: 
U kolegiju se obrađuju funkcionalni stilovi i njihove osobitosti u švedskome i hrvatskome jeziku. Posebna se pozornost pridaje indikatorima različitih funkcionalnih stilova u pojedinome tekstu. Također se obrađuju  gramatičke i pravopisne norme obaju jezika.
Cilj: 
Cilj je kolegija razvijanje svijesti o postojanju različitih funkcionalnih stilova, njihove povezanosti s pojedinim tipovima teksta i komunikacijskih situacija te usvajanje znanja o   njihovim osobitostima u dvama jezicima. Namjera je i povećati sposobnost studenta  za  samostalno pisanje tekstova usklađenih s jezičnim i komunikacijskim normama  hrvatsko odnosno švedskog.
Literatura: 
Anić, V. i Silić, J. (2001): Pravopis hrvatskoga jezika, Zagreb: Novi liber
ili
Babić, S., Finka, B., Moguš, M. (2000): Hrvatski pravopis, Zagreb: Školska knjiga    
Barić i dr. (1995): Hrvatska gramatika, Zagreb: Školska knjiga
Holmes, Ph. i Hinchliffe, I. (1993): Swedish, A comprehensive grammar, 
Routledge Grammars: London and New York
Josephson, O. (red) (2000): Stilstudier, Uppsala: Hallgren & Fallgren

Nyström, C. (2001): Hur hänger det ihop?, En bok om textbinding, Uppsala: Hallgren & 
Fallgren
Pranjković, I. (2001) Funkcionalni stilovi i sintaksa u: Nova hrvatska skladnja, Zagreb 
Silić, J. (1996) Administrativni stil hrvatskoga standardnoga jezika u: Kolo br. 4
 
Škiljan, D. (2000) Javni jezik, Zagreb: Izdanja Antibarbarus.
Težak, S. i Babić, S. (1992): Gramatika hrvatskoga jezika, Zagreb: Školska knjiga

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik / Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Švedski jezik u društvenom kontekstu II
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat seminara i 1 sat vježbi tjedno
Uvjeti: upis u V. semestar, položen ispit iz kolegija Švedski jezik u društvenom kontekstu I
Ispit: 3 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Rad na tekstovima posvećenim društvenim temama i vlastito istraživanje kao priprema za nastavu. Diskusije i pismeni komentari o izabranim temama: švedski pravni sustav, zdravstvena i socijalna zaštita, švedski mediji. Zanimljivosti iz suvremene švedske jezične prakse.
Cilj: 
Upoznavanje s izabranim aspektima švedskog društva, uz istovremeno podizanje razine kulturne i komunikacijske kompetencije. 
Literatura: 
Alfredsson, R. (2002), Skrivtrappan, Folkuniversitets förlag
Gruenbaum, C. (2000), I sällskap med språket, Bokförlaget DN
Lindström, F. (2002), Jordens smartaste ord, Albert Bonniers Förlag
Mathlein, M. (1996), Avancera Grammatik, Liber AB
članci iz švedskog tiska

Naziv predmeta:  
Naziv kolegija:  Izborni kolegij na Filozofskom fakultetu 
ECTS-bodovi: ovisno o kolegiju uz obavezno zadovoljavanje propisane semestralne kvote
Jezik: prema opisu kolegija
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Student izabire kolegij u dogovoru s mentorom na Katedri za skandinavske jezike i književnosti. 

Stručni rad 
ECTS-bodovi: 2 boda
Jezik: hrvatski 
Status: obavezni
Uvjeti: upis u VI. semestar
Sadržaj: Student je obavezan napisati pregledni rad na temu iz područja lingvistike švedskog  ili studija švedske kulture.
Cilj: Provjeriti studentovu sposobnost konzultiranja i analize stručne literature na švedskom  te sastavljanja preglednog rada prema normama dotičnog žanra.

Studij završava kada je student položio sve obavezne ispite te prikupio propisani broj bodova, koji obavezno uključuje i bodove za predviđeni stručni odnosno pregledni rad.

Struktura studija, ritam studiranja i obveze studenata

Studij se odvija prema shemi navedenoj na str. 7 i 8 ovog prijedloga programa. Uvjeti za pohađanje pojedinog kolegija navedeni su u okviru opisa kolegija, a utvrđeni su tako da osiguraju da je student položio barem jedan skandinavistički kolegij iz prethodnog semestra te da je ostvario onaj broj bodova koji ga prema relevantnim dokumentima kvalificira za prelazak u viši semestar studija. 

Predmeti koje student može izabrati s drugih studija

I. i II. semestar:   engleski ili njemački jezik na Filozofskom fakultetu
II. semestar: na Odsjeku za komparativnu književnost Filozofskog fakulteta:
Epohe svjetske književnosti ili Književnoteorijska terminologija ili Teorije rodova i vrsta. 
Za studente koji uvodni književni kolegij slušaju i polažu u okviru svog drugog A-predmeta u obzir dolaze i kolegiji Uvod u filmologiju ili Filmske stilske epohe ili Osnove teatrologije.
V. semestar:   kolegij iz stilistike hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu 
VI. semestar:  izborni seminar na bilo kojem studiju na Filozofskom fakultetu, u iznimnim slučajevima i uz konzultacije s mentorom na Katedri, i sa nekog dugog fakulteta Sveučilišta. 

Popis predmeta koji se mogu izvoditi na stranom jeziku: 

kombinirano na hrvatskom i švedskom: 
Švedski jezik II
Uvod u lingvistički studij švedskog 
Uvod u prevoditeljstvo
Kontrastivna analiza teksta

na švedskom:
Švedski jezik u društvenom kontekstu I, II, III
Švedska književnost I, II 

na engleskom ili njemačkom:
Strani jezik 

kombinirano na hrvatskom i norveškom:
Norveški jezik I

Od studenata se očekuje da su u stanju pratiti predavanja gostujućih predavača na engleskom jeziku, na to višoj razini što je viši semestar koji student pohađa. Od IV. semestra nadalje takva se predavanja smatraju mogu smatrati obaveznim sadržajem kolegija.

PRIJEDLOG  STUDIJSKIH PROGRAMA - MODULI

II.1. OPĆI DIO 
Naziv studija:  Švedski jezik i kultura – moduli: 
a)	Švedski jezik u lingvističkom opisu 
b)	Književnost švedskog jezičnog izraza 
c)	Norveška i Skandinavija .
Nositelj studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Izvođač studija:  Katedra za skandinavske jezike i književnosti Odsjeka za anglistiku
Trajanje i akademski naziv: 
Na Katedri za skandinavske jezike i književnosti nude se i tri modula, koje studenti mogu pohađati uz svoj osnovni studij tijekom tri, četiri ili pet semestara: modul Švedski jezik u lingvističkom opisu (33 ECTS-boda), modul Književnost švedskog jezičnog izraza (32, 34 ili 36 ECTS-bodova), modul Norveška i Skandinavija (36 ECTS-bodova). 
Moduli se upisuju u vrijeme preddiplomskog ili diplomskog studija te studentu donose odgovarajući broj bodova, ali ne i stručni ili akademski naziv iz bilo kojeg područja skandinavistike

Uvjeti upisa na studij:
Za studij u okviru modula studenti se upisuju u skladu s općim uvjetima za upis modula na Filozofskom fakultetu, u okviru propisane kvote. Osim ispunjavanja općih uvjeta, očekuje se  da studenti posjeduju ili relativno brzo steknu sposobnost konzultiranja literature i praćenja pojedinačnih predavanja gostujućih predavača na engleskom jeziku. 

Cilj programa-modula: 
Cilj je ovih programa omogućiti studentima koji nisu odabrali švedski jezik i kulturu kao svoj A ili B studij da zadovolje svoj interes za skandinavske lingvističke odnosno književne teme, pri čemu će sakupiti tridesetak ECTS-bodova kroz tri ili četiri semestra.
Očekuje se da će moduli biti zanimljivi studentima opće lingvistike, komparativne književnosti, njemačkog, engleskog, ali i bilo kojem drugom studentu koji izabere oblik studiranja A + B + modul, odnosno neki drugi oblik koji se dobro kombinira sa studijem skandinavskih tema kroz tri ili četiri semestra.

II.2.   OPIS  PROGRAMA  MODULA 
Shema ('hodogram') modula:

Modul I.
ŠVEDSKI  JEZIK  U  LINGVISTIČKOM  OPISU  (33 ECTS boda)

Kolegiji Švedski jezik I  	6 sati vježbi tjedno		6 ECTS bodova
	  Švedski jezik II	6 sati vježbi tjedno		7 ECTS bodova
	  Švedski jezik BIII   4 sata vježbi tjedno 		4 ECTS boda
upisuju se u slijedu, tijekom tri semestra.
Uvod u lingvistički studij švedskog - B  2 P + 2 S		6 ECTS bodova 
upisuje se u zimskom semestru.
Dva lingvistička kolegija, od kojih jedan mora biti  
ili Povijest skandinavskih jezika  2 sata P + 1 sat S tjedno     5 ECTS bodova
ili    Sociolingvistika		     1 sat P + 2 sata S tjedno	 5 ECTS bodova, 
dok drugi kolegij studenti slobodno izabiru iz katedarske ponude za IV-X. semestar A-programa. Ti se kolegiji slušaju nakon položenog ispita iz Uvoda u lingvistički studij švedskog, u II, III ili IV. semestru studiranja modula.

Modul II. 
KNJIŽEVNOST  ŠVEDSKOG  JEZIČNOG IZRAZA (32 ili 34 ili 36 ECTS bodova)

Kolegiji Švedski jezik I  	6 sati vježbi tjedno		6 ECTS bodova
	  Švedski jezik II	6 sati vježbi tjedno		7 ECTS bodova
	  Švedski jezik BIII   4 sata vježbi tjedno 		4 ECTS boda
pohađaju se u slijedu, tijekom tri semestra.
Za tri književna kolegija -
Švedska književnost IB	2sata P + 1 sat S tjedno	5 ECTS bodova
Švedska književnost II	4 sata S tjedno			7 ECTS bodova
te ili
Uvod u studij skandinavskih književnosti   2 P + 2 S	7 ECTS bodova 
ili 
Uvod u studij skandinavskih književnosti – B  2 sata P	3 ECTS boda  
ili
Seminar iz švedske književnost	3 sata S tjedno		5 ECTS bodova 
student/ica određuje redoslijed sam/a, u dogovoru s mentorom.

Modul III.
NORVEŠKA I SKANDINAVIJA  (36 ECTS bodova)

Kolegiji  
Norveški jezik I		6 sati V tjedno			6 ECTS
Norveški jezik II		5 sati V tjedno			5 ECTS
Norveški jezik III		4 sata V tjedno 		5 ECTS
Norveški jezik IV	 	4 sata V tjedno 		5 ECTS 
slušaju se i polažu u slijedu kroz 4 semestra.
Redoslijed kolegija
Skandinavija i Skandinavci – B   2 sata P tjedno 		4 ECTS
Norveško društvo		        1 sat P + 1 sat S tjedno	3 ECTS
Uvod u studij skandinavskih književnosti – B   2 sata P	3 ECTS
Norveška književnost	        2 sata P – 1 sat S tjedno	5 ECTS  
student/ica utvrđuje sam/a u dogovoru s mentorom.

Opis kolegija
Modul I:  ŠVEDSKI  JEZIK  U  LINGVISTIČKOM  OPISU  

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u 1. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Početno učenje švedskog jezika: usvajanje pravila izgovora, pravila pisanja, osnovne gramatike (oblika riječi i rečenica), početnog leksika. Čitanje jednostavnih udžbeničkih tekstova, početna komunikacija na švedskom. 
Cilj: 
Usvajanje početnih znanja na više jezičnih razina; razvijanje sposobnosti aktiviranja kompetencije u drugim jezicima radi bržeg učenja švedskog; upoznavanje s manjim brojem specifičnih obilježja švedske kulture.
Literatura: 
Holm, B. – Nylund, E. (2000) Deskriptiv svensk grammatikStockholm: Skriptor
Svenska Utifrån
På svenska
Sverige i fokus 
standardni dvojezični rječnik 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: položen kolegij Švedski jezik I, upis u 2. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Radom na udžbeničkim tekstovima te jednostavnijim nenastavnim tekstovima proširivanje vokabulara te daljnje upoznavanje sa švedskim društvom i kulturom. U pogledu gramatike, završava se upoznavanje s oblicima riječi za sve vrste riječi te se uvježbavaju složenije sintaktičke strukture. Konstruiranje jednostavnijih tekstova – opisi, argumentacije.
Cilj: 
Završeno upoznavanje s oblicima riječi. Visok stupanj primjene tih znanja te puna primjena gramatičkog znanja iz prethodnog jezičnog kolegija u pismu i govoru. Podizanje leksičke kompetencije do razine koja omogućuje razumijevanje jednostavnijih autentičnih (nenastavnih) tekstova na švedskom. Viša razina upoznatosti sa švedskom svakodnevnicom.
Literatura: 
kao i za kolegij Švedski jezik I
standardni dvojezični rječnici
članci iz 8 sidor, ’novina na jednostavnom švedskom’ 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik B III
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: položen Švedski jezik I i II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Podizanje jezične i komunikacijske kompetencije putem rada na nastavnim i ne-nastavnim tekstovima složenije strukture i vokabulara, vođenjem, konverzacije i diskusija, pisanjem vlastitih razrađenijih tekstova. Upoznavanje s većim brojem švedskih idioma i poslovica. Gramatičke vježbe za savladavanje težih sintaktičkih konstrukcija. 
Cilj:  Završetak upoznavanja s normativnom gramatikom švedskog jezika. Podizanje jezične kompetencije na razinu koja omogućuje razumijevanje velikog broja autentičnih općejezičnih tekstova te iznošenje vlastitih stavova. 
Literatura: 
Ekeroth, L-J. Ordföljd, tempus, bestämdhet
Jansson, G. – Nylund, E. Enspråkiga övningar i svenska
Mål 3
Sagor och Sanningar
članci iz švedskih novina i časopisa

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija:  Uvod u lingvistički studij švedskog - B
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 3. semestar
Ispit: 2 manja seminarska rada, usmeni ispit
Sadržaj: 
Lingvistika, jezik, govor, jezične jedinice, lingvističke discipline; jezici u Švedskoj, jezične tipologije s posebnim osvrtom na švedski; švedski leksik, nasljeđenice, posuđenice, tvorenice, tvorba riječi u švedskom; fonologija, morfologija, sintaksa – opći uvid te lingvistički opis dotičnog podsustava švedskog jezika; kratak uvod u pragmalingvistiku.
Cilj: 
Upoznavanje studenata s lingvističkim temama i lingvističkim metajezikom; upoznavanje jezične situacije u Švedskoj; razvijanje svijesti o švedskom u odnosu na druge jezike svijeta; usvajanje znanja o švedskom jezičnom sustavu; usvajanje osnovnih informacija  o nadrečeničnim jezičnim jedinicama.
Literatura: 
Ljung, M. – Ohlander, S. Allmän svensk grammatik, Stockholm: Liberförlag
Yule, G. (1996). The Study of Language. 2nd ed. Cambridge University Press
poglavlja iz: 
Liljestrand, B. (1999) Språk i text
Lyons, J. (1981). Language and Linguistics. An Introduction. Cambridge University 
Press
Škiljan, D. (1980). Pogled u lingvistiku. Zagreb: Školska knjiga 
Thorell, O. (1984) Att bilda ord, Skriptor

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika 
Naziv kolegija: Povijest skandinavskih jezika
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski/švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijem Sociolingvistika
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Kolegij daje  pregled razvoja skandinavskih jezika, s naglaskom na društvenim zbivanjima koja su ih razdvajala ili  povezivala. Promjene se promatraju na fonološkoj, gramatičkoj i leksičko-semantičkoj razini. Prati se proces standardizacije narodnih govora, uzimajući u obzir ljude i čimbenike koji su igrali važnu ulogu. Na kraju se uspoređuju suvremeni skandinavski jezici iz ugla sličnosti i razlika. U seminaru se gradivo razrađuje na tekstovima iz pojedinih razdoblja.
Cilj: 
Upoznavanje s razvojem skandinavskih jezika kako bi se mogle uočiti sustavne sličnosti i razlike, te opći i pojedinačni čimbenici koji djeluju u jezičnom razvoju. Krajnji cilj je stjecanje znanja za razumijevanje sviju skandinavskih jezika.
Literatura: 
Obavezna:
J. Barðdal, N. Jörgensen, G. Larsen, B. Martinussen Nordiska. Våra språk förr och nu, Studentlitteratur, Lund 1997.
Dopunska:
G. Bergman: Kortfattad svensk språkhistoria, Prisma, 1970.
O. Almeningen m. fl. Språk og samfun gjenom tusen år, Universitetsforlaget, Oslo 1978.

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija: Sociolingvistika
ECTS- bodovi:  5 bodova 
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni tj. alternativno s kolegijem Povijest skandinavskih književnosti 
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti:  upis u 8. semestar
Ispit: 1 seminrski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij upoznaje studente s važnim sociolingvističkim fenomenima te ih opisuje u općim terminima i u odnosu na situaciju u Švedskoj. Razmatraju se sljedeće teme: lingvistika – sociolingvistika – sociologija jezika, jezik i društvo, jezik i kultura, jezične zajednice i govornici, usvajanje sociolingvističkih normi; jezične varijante: standard, dijalekti, sociolekti, registri, diglosija, prebacivanje koda, pidžini, kreoli, jezik doseljenika u Švedskoj, muški i ženski jezik; jezična politika, manjinski jezici; govor kao društvena interakcija: funkcije govora, govorne norme, odnosi moći i solidarnosti, oslovljavanje.
Ciljevi:
Namjera je kolegija osvijestiti kod studenata jezik kao društveni fenomen te interakciju jezika i društva. Ilustriranjem pojedinih sociolingvističkih fenomena primjerima iz švedskog jezika odnosno švedskog društva nastoji se produbiti lingvistička kompetencija studenata, a istovremeno i povećati i iznijansirati njihova švedska jezična i kulturna kompetencija. 
Literatura: 
Obavezna:
Allén, S. - Gellerstam, M. – Malmgren, S.G. (1989) Orden Speglar Samhället, 
     Stockholm: Allmäna Förlaget
Kotsinas, U-B. (2003), En bok om slang, typ, Stockholm: Norstedts Ordbok 
Romaine, S. (2000), Language in Society, Oxford University Press
Trudgill, P. (1989), Språk och socialmiljö, Stockholm: PAN/Nordstedts 
	ili: Sociolinguistics, Penguin Books Ltd.
Hyltenstam, K. (ur.) (1999), Sveriges sju inhemska språk, Lund: Studentlitteratur
Dopunska:
Adelswärd, V. (1999), Kvinnospråk och fruntimmersprat – forskning och fördomar under 
     100 år, Huddinge: FörlagsVerkstan
Andersson, L-G. (1985), Fult språk – svordomar, dialekter och annat ont, Stockholm: 
     Carlosson Bokförlag 
Loman, B. (ur.) Språk och samhälle 
Norrby, C. (1996), Så gör vi när vi pratar med varandra, Lund: Studentlitteratur
Svahn, M. (1999), Den liderliga kvinnan och den omanlige mannen – skällsord, stereotyper och könskonstruktioner, Stockholm: Carlsson Bokförlag
Trudgill, P. (2003), Glossary of Sociolinguistics, Edinburgh University Press

Modul II:  KNJIŽEVNOST  ŠVEDSKOG  JEZIČNOG  IZRAZA

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u 1. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Početno učenje švedskog jezika: usvajanje pravila izgovora, pravila pisanja, osnovne gramatike (oblika riječi i rečenica), početnog leksika. Čitanje jednostavnih udžbeničkih tekstova, početna komunikacija na švedskom. 
Cilj: Usvajanje početnih znanja na više jezičnih razina; razvijanje sposobnosti aktiviranja kompetencije u drugih jezicima radi bržeg učenja švedskog; upoznavanje s manjim brojem specifičnih obilježja švedske kulture.
Literatura: 
Holm, B. – Nylund, E. (2000) Deskriptiv svensk grammatikStockholm: Skriptor
Svenska Utifrån
På svenska
Sverige i fokus 
standardni dvojezični rječnik 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: položen kolegij Švedski jezik I, upis u 2. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Radom na udžbeničkim tekstovima te jednostavnijim nenastavnim tekstovima proširivanje vokabulara te daljnje upoznavanje sa švedskim društvom i kulturom. U pogledu gramatike, završava se upoznavanje s oblicima riječi za sve vrste riječi te se uvježbavaju složenije sintaktičke strukture. Konstruiranje jednostavnijih tekstova – opisi, argumentacije.
Cilj: 
Završeno upoznavanje s oblicima riječi. Visok stupanj primjene tih znanja te puna primjena gramatičkog znanja iz prethodnog jezičnog kolegija u pismu i govoru. Podizanje leksičke kompetencije do razine koja omogućuje razumijevanje jednostavnijih autentičnih (nenastavnih) tekstova na švedskom. Viša razina upoznatosti sa švedskom svakodnevnicom.
Literatura: 
kao i za kolegij Švedski jezik I
standardni dvojezični rječnici
članci iz 8 sidor, ’novina na jednostavnom švedskom’ 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik B III
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: položen Švedski jezik I i II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Podizanje jezične i komunikacijske kompetencije putem rada na nastavnim i ne-nastavnim tekstovima složenije strukture i vokabulara, vođenjem, konverzacije i diskusija, pisanjem vlastitih razrađenijih tekstova. Upoznavanje s većim brojem švedskih idioma i poslovica. Gramatičke vježbe za savladavanje težih sintaktičkih konstrukcija. 
Cilj: 
Završetak upoznavanja s normativnom gramatikom švedskog jezika. Podizanje jezične kompetencije na razinu koja omogućuje razumijevanje velikog broja autentičnih općejezičnih tekstova te iznošenje vlastitih stavova. 
Literatura: 
Ekeroth, L-J. Ordföljd, tempus, bestämdhet
Jansson, G. – Nylund, E. Enspråkiga övningar i svenska
Mål 3
Sagor och Sanningar
članci iz švedskih novina i časopisa

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost I - B
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u 4. semestar
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: Kritički pregled švedske pismenosti i književnosti od vikinškog doba do kraja 20. st, uz čitanje ulomaka iz djela važnijih autora  (na pr. Sv. Birgitte, Swedenborga, Bellmana, A.Strindberga, P. Lagerkvista, S. Lagerlöf, E. Södergran). Studenti imaju obavezu pročitati dva djela proučavanih autora na hrvatskom.
Cilj: Upoznavanje s važnijim idejama, temama i stilovima švedske književnosti.
Literatura:
Obvezna:
Algulin, I. A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
Edquist, S.G. &. Söderblom, I. Svenska Författare Genom Tidena, Almqvist & Wiksell, 1998.
Dopunska:
zasebne publikacije o pojedinim piscima.

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 5. semestar, položena Švedska književnost I
Ispit: 2 seminarska rada, usmeni ispit
Sadržaj: 
Pomnije sagledavanje položaja švedske književnosti u skandinavskom i evropskom kontekstu kroz stoljeća, uz čitanje djela iz opusa istaknutih autora poput  Sv. Birgitte, Dalina, Stiernhielma, Swedenborga, Bellmana, Tegnéra, Almqvista, E. Bremer, Runeberga, Strindberga, V. Benedictsson, Frödinga, Lagerkvista, H. Bergmana, S. Lagerlöf, A. Lindgren, E. Södergran, Johnsona, 
Cilj: Razumijevanje švedskih književnih strujanja kroz stoljeća, bolja upoznatost s istaknutim švedskim autorima i njihovim djelima.
Literatura: 
Obavezna:
B. Olson & I. Algulin Litteraturens Historia i Sverige, Norstedts, Stockholm, 1987.
Lönnroth, L. -  Johanesson.  Den Svenska Litteraturhistoria, Bonniers,  Stockholm, 1990. 
Dopunska:
Nordens Kvinnolitteraturhistoria, AB Wiken 1993.
Zasebne publikacije o pojedinim piscima i djelima.

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti 
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijima Uvod u studij skandinavskih književnosti – B i kolegijem Seminar iz švedske književnosti
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje pojedinih važnih djela u hrvatskom prijevodu.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Povijest svjetske književnost, vol. 6, Zagreb:Liber – poglavlja o skandinavskim književnostima
Dopunska literatura:
I. Algulin A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
S. H. Rossel ed. A History of Danish Literature, the University of nebraska Press, 1992

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti - B
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijima Uvod u studij skandinavskih književnosti i kolegijem Seminar iz švedske književnosti
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: 1 veći i 2 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje u prijevodu i samostalno razmatranje djela relevantnih za izabranu temu seminarskih radova.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Povijest svjetske književnost, vol. 6, Zagreb:Liber – poglavlja o skandinavskim književnostima
Dopunska literatura:
I. Algulin A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
S. H. Rossel ed. A History of Danish Literature, the University of nebraska Press, 1992

Naziv predmeta: Skandinavske književnosti
Naziv kolegija: Seminar iz švedske književnosti
ECTS-bodovi: 5
Jezik: švedski/hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijem Uvod u studij skandinavskih književnosti i kolegijem Uvod u studij skandinavskih književnosti – B. 
Oblik nastave: 3 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 10. semestar
Ispit: 1 manji i 1 veći seminarski rad
Sadržaj: Obrađivati će se pojedine teme, ideje ili djela značajnijih pravaca ili autora.
Cilj: Osposobljavanje za samostalan, kritički pogled na švedsku književnost.
Literatura: 
Ovisno o sadržaju pojedinog seminara.
Obavezna:
Lönnroth, L. & Johanesson, H-E. (1990) Den Svenska Litteraturhistoria, Stockholm: Bonniers.
Nordens Kvinnolitteraturhistoria, AB Wiken 1993.
Dopunska:
Posebne publikacije o pojedinim piscima i djelima.

Modul III:  NORVEŠKA  I  SKANDINAVIJA

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija:  Norveški jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Jezik: hrvatski/norveški
Uvjeti:  upis u 1. semestar
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Kolegij daje studentima osnove izgovora i gramatike norveškog jezika, osnovni leksik kroz tekstove iz udžbenika te vježbe osnovnih gramatičkih oblika.
Cilj kolegija: 
Nakon završenog kolegija studenti bi trebali moći razumijeti jednostavne tekstove i razgovore vezane uz svakodnevne teme, te sami govoriti i pisati o takvim temama.
Literatura: 
E. Elingsen, K. Mac Donald En, to tre på norsk, 
E. Elingsen, K. Mac Donald På vei
L. a. Greftegref Enkel norsk grammatikk
A. B. Strandskogen Norsk for utlendinger 1

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv  kolegija:  Norveški jezik II
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 5 sata vježbi na tjedan
Jezik: norveški
Uvjeti: položen ispit Norveški jezik I
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija: 
Kolegij nastavlja razvijati jezične vještine, produbljuje znanje gramatike i vokabulara. Uvodi jednostavne autentične tekstove iz dnevnog tiska i dječje literature. 
Cilj kolegija:
Studenti trebaju steći veću sigurnost u izražavanju (usmenom i pismenom) na Norveškom jeziku, uz manje grešaka, o temama obuhvaćenima materijalima korištenim u nastavi.
Literatura: 
udžbenici:	
E. Elingsen, K. Mac Donald En, to tre på norsk, 
E. Elingsen, K. Mac Donald På vei
L. a. Greftegref Enkel norsk grammatikk

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija:  Norveški jezik III
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Jezik: norveški
Uvjeti: položen ispit Norveški jezik II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija: Studenti rade s tekstovima i vježbama s temama prvenstveno iz svakodnevnog života i društva. Koriste se i kraći književni tekstovi. Također se dalje proširuje znanje gramatike i vokabulara. 
Cilj kolegija:
Nakon odslušanog kolegija studenti bi trebali moći razumjeti pisane i usmene tekstove suvremenih tema, te jednostavnije novinske članke. Iznositi (usmeno i pismeno) svoje stavove o temama obrađivanim tijekom kolegija.
Literatura: 
Udžbenici: 
E. Elingsen, K. Mac Donald Stein på stein, Samfunnsfag of norsk for fremmedspråklige elever
E. Elingsen, K. Mac Donald Her på berget
A. B. Strandskogen Norsk for utlendinger 2/3

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija: Norveški jezik IV
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Jezik: norveški
Uvjeti: položen ispit Jezičnih vježbi III
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija:  
Čitaju se i obrađuju nešto duži tekstovi i izvadci iz književnih djela. Obrađuju se složenije gramatičke forme, te se proširuje vokabular i uče idiomi. Jezična analiza književnih tekstova koje studenti na norveškom jeziku čitaju za kolegij iz norveške književnosti.
Cilj kolegija:
Omogućiti studentima izražavanje bez poteškoća i grešaka, razumjevanje različitih (pismenih i usmenih) tekstova, te producirati konkretnije tekstove na različite teme.
Literatura: 
E. Elingsen, K. Mac Donald Stein på stein, Samfunnsfag of norsk for fremmedspråklige elever
E. Elingsen, K. Mac Donald Her på berget
A. B. Strandskogen Norsk for utlendinger 2/3

Naziv predmeta : Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Skandinavija i Skandinavci - B
ECTS-bodovi:  4 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan 
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 1. semestar
Ispit: 1 manji seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij pruža informacije o zemljopisnim i demografskim osobinama Norveške i drugih skandinavskih zemalja, njihovoj povijesti, suvremenoj organizaciji društva, istaknutim ličnostima u raznim područjima života, običajima te o pojedinim aspektima umjetnosti (likovnim umjetnostima, arhitekturi, filmskoj umjetnosti, stripu…). Studenti izabiru temu   koja se odnosi na Norvešku te je detaljnije razrađuju u obliku pismenog seminarskog rada.
Cilj: 
Omogućiti studentima upoznavanje s obilježjima skandinavskih zemalja i skandinavskih kultura, stjecanje znanja koje će biti podloga drugim kolegijima i općenito omogućiti bolje razumijevanje i bolje snalaženje u skandinavskim temama.
Literatura: 
Lagerqvist, L. O. (2001) Swedish History, Svenska institutet 
radni materijali na hrvatskom i engleskom

Naziv predmeta: Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Norveško društvo
ECTS-bodovi: 3 boda
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja + 1 sat seminara tjedno
Jezik: hrvatski
Uvjeti: položen kolegij Skandinavija i Skandinavci
Ispit: pismeni, 1 seminarski rad
Sadržaj kolegija:
Kolegij se bavi karakterističnim elementima norveškog društva, institucijama i običajima. 
Koriste se različiti izvori (internet stranice Ministarstva vanjskih poslova Norveške, članci iz dnevnog tiska) i norveški i ne-norveški pogledi na ove teme. 
Cilj kolegija:
Upoznavanje s bitnim osobinama suvremenog norveškog društva koje Norvešku čine specifičnom, te s povijesnim razvojem Norveške kao države.

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti - B
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: 1 veći i 2 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje u prijevodu i samostalno razmatranje djela relevantnih za izabranu temu seminarskih radova.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Povijest svjetske književnosti, vol. 6, Zagreb: Liber – poglavlja o skandinavskim književnostima
Dopunska literatura:
I. Algulin A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
S. H. Rossel ed. A History of Danish Literature, the University of Nebraska Press, 1992

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Norveška književnost 
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sat predavanja + 1 sat seminara tjedno
Jezik: hrvatski (dio tekstova na norveškom)
Uvjeti: odslušan kolegij Uvod u studij skandinavskih književnosti
Ispit: pismeni + seminarski rad
Sadržaj kolegija: 
Kolegij se nadovezuje na Uvod u studij skandinavskih književnosti. Nakon općeg pregleda norveške književnosti, usmjerava se na pojedinačna djela istaknutih autora  (Asbjørnsen i Moe, H. Ibsen, B. Bjørnson, K. Hamsun, S. Undset, T. Vesaas, T. Nilsen,  J. Gaarder i drugi) i njihovu analizu. Studenti trebaju pročitati djela ili izvatke iz djela desetak izabranih književnika.
Cilj kolegija:
Upoznati studente s najvažnijim autorima i djelima norveške književnosti, te smjestiti norvešku književnost u skandinavski i svjetski kontekst. Također je bitno upoznavanje s djelima na izvornom jeziku.
Literatura:
Povijest svjetske književnosti, vol. 6, Zagreb: Školska knjiga

Andersen, Per Thomas  Norsk litteraturhistorie,