STUDIJ TURKOLOGIJE

EUROPSKI SUSTAV PRIJENOSA BODOVA
EUROPEAN CREDIT TRANSFER SYSTEM

1.	UVOD

Turkologija kao znanstvena disciplina postoji na brojnim europskim i svjetskim sveučilištima na kojima se uče i izučavaju strani jezici i kulture kao dio svjetske kulturne baštine, u koju je uključena i nacionalna kultura zemlje koja njeguje takve filološke studije. Turkijski jezici govore se na golemu zemljopisnom prostoru koji se od jugozapada -
Turske i njezinih susjeda - pruža prema jugoistoku, tj. istočnome Turkestanu i Kini; odatle, preko južnoga i sjevernog Sibira, ka sjeveroistoku, do Arktika, a u sjeverozapadnome pak smjeru do zapadnoga Sibira i istočne Europe. Nakon raspada SSSR-a značenje nekih od tih jezika raste usporedo s geopolitičkim i gospodarskim značenjem turkofonih republika koje su dobile status nezavisnih država.

Studij turkologije koji ovdje predlažemo i koji deset godina postoji na Filozofskome fakultetu u Zagrebu usporediv je sa studijima u Europi (ponajprije njemačkim, austrijskim, mađarskim), Sjedinjenim Američkim Državama ili Turskoj. Ipak, budući da turkološki studiji osim zajedničkih crta imaju i neke posebnosti koje odražavaju potrebe svake od zemalja pojedinačno, i zagrebačka se turkologija – iz razumljivih razloga – razlikuje od drugih po značaju koji pridaje osmanskome jeziku (pa time donekle i arapskom) i općoj i kulturnoj povijesti osmanskih Turaka. Takva znanja omogućuju čitanje i razumijevanje osmanskih dokumenata i narativnih izvora relevantnih za opću i kulturnu povijest Hrvatske.

Sa sveučilištima u Europi zagrebačka turkologija dijeli one sadržaje koji su bitan sastavni dio turkologije: nastavu iz suvremenoga turskog jezika kao najznačajnijeg među turkijskim jezicima, nastavu iz turske književnosti i islamske civilizacije, kao i predmete iz opće i kulturne povijesti starih i suvremenih turkijskih naroda. Naš program traži šest semestara za prvopristupnika (baccalaurea / baccalaureus) i četiri za magistra. Budući da se za upis turkologije ne zahtijeva predznanje turskog jezika, za upis na turkologiju u Zagrebu traži se poznavanje najmanje jednog jezika struke – engleskog, njemačkog ili ruskog.
Držimo da studij turkologije mora biti dvodisciplinaran (kombiniran s još jednom studijskom grupom) kako zbog mogućnosti studiranja više filologija ili zbog kombiniranog filološkog i lingvističkog, odnosno filološkog i prikladnog nefilološkog studija, tako i zbog usporedivosti naše turkologije s turkološkim studijima u inozemstvu, koji su odreda dvopredmetni. Izuzetak je Turska, gdje je studij turskoga jezika i književnosti „nacionalna disciplina“ pa je stoga usporediv sa studijem hrvatskog jezika i književnosti kod nas. Dosadašnja iskustva pokazuju da je studij turkologije zahtjevan, no da ga motivirani studenti sa zadovoljstvom prate i postižu očekivana znanja, osposobljenost i vještine. Dvodisciplinarnost bitno doprinosi dubini i širini naobrazbe i osposobljenosti onih studenata koji će se u životu posvetiti drugoj struci.

2.	OPĆI DIO

2.1.	Naziv studija: Studij turkologije.

2.2.	Nositelj studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu.

2.3.	Izvoditelj studija: Odsjek za orijentalne studije i hungarologiju, Katedra za turkologiju.

2.4.	Trajanje studija. Preddiplomski studij traje 6 semestara, a diplomski 4 semestra. Ukupno trajanje studija za stjecanje naslova magistra iznosi 10 semestara. Nakon toga otvara se mogućnost za doktorandski studij.

2.5.	Uvjeti za studij: svršena srednja škola, uspješno položen razredbeni ispit na Filozofskome fakultetu, znanje najmanje jednog svjetskog jezika (v. jezik struke).

2.6.	Preddiplomski studijski program osposobljava studente za nastavak u diplomskome studiju, odnosno za zaposlenje u gospodarstvu, kulturi, u bibliotekama, zavodima, trgovačkim predstavništvima itd., gdje se traže stupanj naobrazbe, jezične, znanstvene i metodološke kompetencije koje se stječu na prediplomskome studiju turkologije.

2.7.	Da bi se mogao pratiti, diplomski studij zahtijeva uspješno svršen preddiplomski studij turkologije na Filozofskome fakultetu u Zagrebu, najmanje s prosjekom ocjena 3,5, ili usporedivo uspješan studij na drugim visokoškolskim ustanovama u svijetu s usporedivim programima. Diplomski studij osposobljava za početak stručnoga ili znanstvenoga rada u turkologiji (koji opet može voditi stjecanju doktorata), ili za zaposlenje u institutima, bibliotekama, i uopće u znanosti, kulturi, diplomaciji ili gospodarstvu, gdje se traže stupanj naobrazbe, jezične, znanstvene i metodološke kompetencije koje se stječu na diplomskome studiju turkologije.

2.8.	Nakon preddiplomskog studija stječe se naslov prvostupnice / prvostupnika (baccalaurea / baccalaureus) humanističkih znanosti, smjer turkologija, a nakon diplomskoga magistre / magistra turkologije.

PROGRAM PREDDIPLOMSKOGA STUDIJA

2.9.	Bodovi: Predmeti na turkologiji obvezatni su i po semestru donose 12 bodova, što je ukupno 72 boda u preddiplomskom studiju koji traje šest semestara (12 x 6 = 72). U konačan zbroj bodova na prvoj godini uključen je i strani jezik struke, koji se polaže nakon prvog, odnosno drugog semestra preddiplomskog studija. Ostale bodove student prikuplja na izvanturkološkim izbornim predmetima i kolegijima. 

2.10.	Strani jezici struke: Strani jezici struke jesu engleski, njemački i ruski. U prvom i drugom semestru turkologije strani se jezik boduje s po dva boda jer je uključen u popis obvezatnih predmeta. Po vlastitoj želji i prema potrebi student u trećem i četvrtom semestru studija može nastaviti slušati jezik koji je odabrao kao strani jezik struke, ali samo kao izborni predmet.

2.11.	Hodogram i opisi predmetâ preddiplomskog studija:

I.	SEMESTAR

A) Obvezatni predmeti

NAZIV PREDMETA (1)*	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Turski jezik: fonetika, fonologija, morfonologija (I)	Predavanja	2	2	

6	
	Asistentske vježbe	2	2		
	Lektorske vježbe	4	2		
* Redni broj predmeta u opisu predmetâ preddiplomskog studija.

NAZIV PREDMETA (2)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Uvod u studij turkologije (I)	Predavanja	2	2	
2	
	Seminari	1	1		

NAZIV PREDMETA (3)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Islam: povijest, civilizacija, kultura (I)	Predavanja	2	2	
2	
	Seminari	1	1		

NAZIV PREDMETA (4)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Zajedničke programske osnove: strani jezik				
2	

B) Izborni predmeti mogu biti neki od ponuđenih:

Uvod u lingvistiku (na nekom od filoloških odsjeka)
Fonološki opis (Odsjek za opću lingvistiku)

II.	SEMESTAR

A) Obvezatni predmeti

NAZIV PREDMETA (5)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Turski jezik: fonetika, fonologija, morfonologija (II)	Predavanja	2	2	

6	
	Asistentske vježbe	2	2		
	Lektorske vježbe	4	2		

NAZIV PREDMETA (6)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Uvod u studij turkologije (II)	Predavanja	2	2	
2	
	Seminari	1	1		

NAZIV PREDMETA (7)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Islam: povijest, civilizacija, kultura (II)	Predavanja	2	2	
2	
	Seminari	2	2		

NAZIV PREDMETA (8)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Zajedničke programske osnove: strani jezik				
2	

B) Izborni predmeti mogu biti neki od ponuđenih:

Uvod u lingvistiku (na nekom od filoloških odsjeka)
Fonološki opis (Odsjek za opću lingvistiku)

III.	SEMESTAR

A) Obvezatni predmeti

NAZIV PREDMETA (9)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Turski jezik: morfologija (I)	Predavanja	2	2	

6	
	Asistentske vježbe	2	2		
	Lektorske vježbe	4	2		

NAZIV PREDMETA (10)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Povijest Osmanskog carstva	Predavanja	2	2	
3	
	Seminari	1	1		

NAZIV PREDMETA (11)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Osnove arapskoga jezika: arapsko pismo, fonetika i fonologija (I)*	Predavanja	2	2	
3	
	Vježbe	1	1		
*Arapski jezik nije obvezatan predmet za studente koji žele pohađati samo dodiplomski studij i steći akademski naziv „baccalaurea / baccalaureus“. Namjesto njega studenti u III, IV, V i VI semestru mogu birati neke od ponuđenih izbornih predmeta.

B) Izborni predmeti mogu biti neki od ponuđenih:

Strani jezik struke (engleski, njemački, ruski)
Morfološki opis (Odsjek za opću lingvistiku)
Hrvatski standardni jezik - gramatika (Odsjek za kroatistiku)
Hrvatski jezik za nekroatiste

IV.	SEMESTAR
A) Obvezatni predmeti

NAZIV PREDMETA (12)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Turski jezik: morfologija (II)	Predavanja	2	2	

6	
	Asistentske vježbe	2	2		
	Lektorske vježbe	4	2		
NAZIV PREDMETA (13)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Povijest Republike Turske	Predavanja	2	2	
3	
	Seminari	1	1		

NAZIV PREDMETA (14)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Osnove arapskog jezika: arapsko pismo, fonetika i fonologija (II)	Predavanja	2	2	
3	
	Vježbe	1	1		

B) Izborni predmeti mogu biti neki od ponuđenih:

Strani jezik struke (engleski, njemački, ruski)
Morfološki opis (Odsjek za opću lingvistiku)
Hrvatski standardni jezik - gramatika (Odsjek za kroatistiku)
Hrvatski jezik za nekroatiste

V.	SEMESTAR

A)	Obvezatni predmeti

NAZIV PREDMETA (15)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Turski jezik: osnove sintakse (I)	Predavanja	2	2	

6	
	Asistentske vježbe	2	2		
	Lektorske vježbe	4	2		

NAZIV PREDMETA (16)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Osnove arapskoga jezika: morfologija s elementima sintakse (I)	Predavanja	2	2	
3	
	Vježbe	1	1		

NAZIV PREDMETA (17)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUP.	
Stari turkijski narodi i jezici	Predavanja	2	2	
3	
	Seminari	1	1		

B) Izborni predmeti mogu biti neki od ponuđenih:

Sintaktički opis (Odsjek za opću lingvistiku)
Hrvatski standardni jezik - sintaksa (Odsjek za kroatistiku)
Stilistika hrvatskog jezika (Odsjek za kroastistiku)

VI.	SEMESTAR

A)	Obvezatni predmeti

NAZIV PREDMETA (18)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Turski jezik: osnove sintakse (II)	Predavanja	2	2	

6	
	Asistentske vježbe	2	2		
	Lektorske vježbe	4	2		

NAZIV PREDMETA (19)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUPNO	
Osnove arapskoga jez.: morfologija s elementima sintakse (II)	Predavanja	2	2	
3	
	Vježbe	1	1		

NAZIV PREDMETA (20)	OBLICI NASTAVE	Broj sati	ECTS	UKUP.	
Suvremeni turkijski narodi i jezici	Predavanja	2	2	
3	
	Seminari	1	1		

B) Izborni predmeti mogu biti neki od ponuđenih:

Sintaktički opis (Odsjek za opću lingvistiku)
Hrvatski standardni jezik - sintaksa (Odsjek za kroatistiku)
Stilistika hrvatskog jezika (Odsjek za kroastistiku)

Opisi predmetâ preddiplomskog studija:

1) Turski jezik: fonetika, fonologija, morfonologija (I);
ECTS-bodovi: 6;
Jezik: hrvatski i turski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata asistentskih i 4 sata lektorskih vježbi na tjedan;
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: klasifikacija turskih samoglasnika i suglasnika; fonološki opis turskoga jezika; promjene na morfonološkoj razini, zakoni asimilacije;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Čaušević, E. (1996.), Gramatika suvremenoga turskog jezika, Zagreb.

Underhill, R. (1976.), Turkish Grammar, Cambridge.

Lewis, G. J. (1967.), Turkish Grammar, Oxford.

Dopunska literatura:

Kissling, H. J. (1960.), Osmanisch-Türkische Grammatik, Wiesbaden.

Kononov, A. N. (1956.), Grammatika sovremennogo tureckogo literaturnogo jazyka, Moskva, Leningrad

Nilsson, B. (1985.), Case Marking Semantics in Turkish, Stockholm.

Jansky, H. (1986.11), Lehrbuch der türkischen Sprache (überarbeitet u. erweitert von Landmann, A.), Wiesbaden.

2) Uvod u studij turkologije (I);
ECTS-bodovi: 2;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: Povijest turkoloških studija; „altajski jezici“ – pristalice i protivnici altaističke teorije; tipološka bliskost „altajskih“ jezika; turkijski jezici; posatignuća, zadaci, ciljevi i znazstvene metode turkoloških studija.
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Róna-Tas, A. (1991.), An Introduction to Turkology, Szeged.

Róna-Tas, A. (1998.), The Reconstruction of Proto-Turkic and the Genetic Questions, U: The Turkic Languages (ed. by Lars Johanson and Éva Á. Csató), London, New York. (str. 67-80)

Mali pojmovnik za kolegij Uvod u turkologiju. (Skripta za internu uporabu).

Dopunska literatura:

Baskakov, N. A. (1969.), Vvedenie v izučenie tjurkskih jazykov, Moskva.

Eren, H. (1998.), Türklük Bilimi Sözlüğü, Ankara.

3) Islam: povijest, civilizacija, kultura (I);
ECTS-bodovi: 2;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: političke, društvene i kulturne prilike na Arapskome poluotoku prije pojave islama; objava, konsolidacija i širenje islama; pregled najznačajnih povijesnih događaja u islamskome svijetu do kraja 13. stoljeća; posljedice mongolskih osvajanja;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Hiti, F. (1989.), Istorija Arapa (preveo P. Pejčinović), Sarajevo.

Dopunska literatura:

Hourani, A. (1991.), A History of the Arab People, London. / Njemački prijevod: (1992.), Die Geschichte der arabischen Völker (prijevod na njemački), Frankfurt am Main.

4) Strani jezik struke (I);
ECTS-bodovi: 2;
Jezik: 
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: 
Sadržaj: 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

5) Turski jezik: fonetika, fonologija, morfonologija (II);
ECTS-bodovi: 6;
Jezik: hrvatski i turski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata asistentskih i 4 sata lektorskih vježbi na tjedan;
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: aglutinacija (vokalna harmonija) na gramatičkoj i leksičkoj (tvorbenoj) razini; odstupanja od vokalne harmonije (s posebnim osvrtom na leksik stranoga podrijetla); naglasak, temeljna pravila ortoepije; 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Čaušević, E. (1996.), Gramatika suvremenoga turskog jezika, Zagreb.

Underhill, R. (1976.), Turkish Grammar, Cambridge.

Lewis, G. J. (1967.), Turkish Grammar, Oxford.

Dopunska literatura:

Kissling, H. J. (1960.), Osmanisch-Türkische Grammatik, Wiesbaden.

Kononov, A. N. (1956.), Grammatika sovremennogo tureckogo literaturnogo jazyka, Moskva, Leningrad

Nilsson, B. (1985.), Case Marking Semantics in Turkish, Stockholm.

Jansky, H. (1986.11), Lehrbuch der türkischen Sprache (überarbeitet u. erweitert von Landmann, A.), Wiesbaden.

6) Uvod u studij turkologije (II);
ECTS-bodovi: 2;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: najstarije europske škole, diplomatske akademije i katedre turskoga jezika; razvoj europskih turkoloških studija; turkologija danas u Europi i Turskoj; postignuća i perspektive suvremenih turkoloških studija;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Izbor enciklopedijskih natuknica.

Eren, H. (1998.), Türklük Bilimi Sözlüğü, Ankara.

Dopunska literatura:

Todorova, M. (1997.), Imaginarni Balkan, Beograd.

Putopisi europskih putopisaca (po izboru i u dogovoru s nastavnikom).

7) Islam: povijest, civilizacija, kultura (II);
ECTS-bodovi: 2;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: temeljne postavke islamskog vjeronazora i svjetonazora; islam u odnosu na judaizam i kršćanstvo - sličnosti i razlike; islamske zemlje i kolonijalno nasljeđe; arabistika (orijentalistika) i orijentalizam po definiciji Edwarda Saida; aktualni problemi islamskoga svijeta;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Hamidullah, M. (1993.), Uvod u Islam, Zagreb.

Lunde, P. (2002.), Islam, vjera, kultura, povijest (prevela N. Jeny), Zagreb.

Schulze, R. (2000), A Modern History of the Islamic World, London, New York.

Dopunska literatura:

Rodinson, M. (2000.), Muhamed (preveo D. Hlad), Zagreb 2000.

Schimmel, A. (2001.), Odgonetanje Božjih znakova: fenomenološki pristup islamu (preveo F. Pašanović), Sarajevo.

Opći religijski leksikon (2002.), glavni urednik A. Rebić, Zagreb.

Smailagić, N. (1990.), Leksikon islama, Sarajevo.

Said, E. W. (1999.), Orijentalizam, Zagreb.

Said, E. W. (2003.), Krivotvorenje islama, Zagreb.

Du Ry & Carel, J. (1971), Islamski svijet ( s njemačkog preveo Z. Sušić), Rijeka.

Lewis, B. (1976.), The World of Islam, London.

Beltz, W. (1980.), Mitologija Kur’ana ( preveo N. Moačanin), Zagreb.

Kur’an (jedan od prijevoda: Čaušević, Karabeg, Korkut, Karić…)

8) Strani jezik struke (II);
ECTS-bodovi: 2;
Jezik: 
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 
Uvjeti: upisan i odslušan prvi semestar;
Ispit: 
Sadržaj: 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

9) Turski jezik: morfologija (I);
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata asistentskih i 4 sata lektorskih vježbi na tjedan;
Uvjeti: položen ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: aglutinacija i morfotaktička pravila turskog jezika; klasifikacija i značenje sufiksâ; vrste riječi; kategorija broja i padeža; izražavanje posvojnosti; reduplikacija; 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Čaušević, E. (1996.), Gramatika suvremenoga turskog jezika, Zagreb.

Kissling, H. J. (1960.), Osmanisch-Türkische Grammatik, Wiesbaden.

Atabay, N. & Kutluk, İ. & Özel, S. (1983.), Sözcük Türleri, Ankara.

Dopunska literatura:

Kononov, A. N. (1956.), Grammatika sovremennogo tureckogo literaturnogo jazyka, Moskva, Leningrad

Zülfikar, H. (1991.), Terim Sorunları ve Terim Yapma Yolları, Ankara.

Underhill, R. (1976.), Turkish Grammar, Cambridge.

10) Povijest Osmanskoga carstva;
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: položen ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: pretpovijest Osmanlija: oguske migracije; Veliki i Maloazijski (Anadolski) Seldžuci; mongolska osvajanja u 13. st. i posljedice tih osvajanja; formiranje ogusko-turkmenskih emirata (beylika) u Maloj Aziji; jačanje Osmanovog emirata; ekspanzija emirata i negovo prerastanje u Osmansko carstvo; osvajanja u Anadoliji i na Balkanu, pad Carigrada; kulminacija osmanske moći; druga opsada Beča i zaustavljanje osmanske ekspanzije; razdoblje stagnacije, zaostajanja i propasti Osmanskog carstva; 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Inalcik, H. (2002.), Osmansko Carstvo, klasično doba 1300-1600 (preveo D. Mujadžević), Zagreb.

Matuz, J. (1992.), Osmansko carstvo (preveo N. Moačanin), Zagreb.

Dopunska literatura:

Süleyman the Magnificent and His Age (1995.), ed. by Kunt, M. & Woodhead, Ch.; London, New York.

McCarthy, J. (2001.), The Ottoman peoples and the end of Empire – The Ottoman Empire in the Early Modern World, London.

11) Osnove arapskog jezika: arapsko pismo, fonetika i fonologija (I);
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat vježbi na tjedan;
Uvjeti: položeni ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: arapsko pismo, fonetski i fonološki ustroj; ortografija i ortoepija arapskog jezika;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Janković, S. (1987.), Arapski izgovor s osnovama arapskog pisma, Sarajevo.

Abboud, P. F. (1983.), Elementary Modern Standard Arabic, Cambridge.

Dopunska literatura:

Cowan, D. (1964.), Modern Literary Arabic, Cambridge.

Muftić, T. (1982.), Arapsko pismo. Sarajevo.

12) Turski jezik: morfologija (II);
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata asistentskih i 4 sata lektorskih vježbi na tjedan;
Uvjeti: položen ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: turski glagol; finitne i infinitne forme glagola – morfološka analiza (kategorije vremena, načina, lica i broja); analitičke i sintetičke forme glagola; glagolski vid; vrste konjugacije, modalne i modalitetne forme glagola; sustav gl. vremena i načina; morfološki ustroj u cjelini; 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Čaušević, E. (1996.), Gramatika suvremenoga turskog jezika, Zagreb.

Kissling, H. J. (1960.), Osmanisch-Türkische Grammatik, Wiesbaden.

Atabay, N. & Kutluk, İ. & Özel, S. (1983.), Sözcük Türleri, Ankara.

Dopunska literatura:

Kononov, A. N. (1956.), Grammatika sovremennogo tureckogo literaturnogo jazyka, Moskva, Leningrad

Zülfikar, H. (1991.), Terim Sorunları ve Terim Yapma Yolları, Ankara.

Underhill, R. (1976.), Turkish Grammar, Cambridge.

13) Povijest Republike Turske;
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: položeni ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: Osmanska povijest 19. stoljeća: pokušaji modernizacije Carstva – tanzimatske reforme; političke, društvene i kulturne prilike u jezgri i na periferiji Carstva; teritorijalni gubici; pokušaji uspostavljanja ustavne monarhije, vrijeme diktature; Mladoturski pokret; jačanje panosmanlijskih, panturskijskoih i islamističkih ideja i doktrina; 20. stoljeće: Prvi svjetski rat i Turska; okupacija i turski oslobodilački rat; proglašenje Republike; Kemal Ataturk; izgradnja suvremene Turske, politički ustroj, armija i političke stranke; problem manjina i manjinskih, kulturnih i vjerskih sloboda; Ciparski problem; povijest Republike i njezinog odnosa s EU; eventualno i prosvjeta, kultura, ekonomske emigracije i Turci u zemljama EU; 
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Steinbach, U. (2003.), Geschichte der Türkei. München.

Dopunska literatura:

Şen, F. (1991.3), Türkei, München.

Türkiye Cumhuriyeti Tarihi I, II (neko od postojećih izdanja)

14) Osnove arapskog jezika: arapsko pismo, fonetika i fonologija (II);
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat vježbi na tjedan;
Uvjeti: položeni ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: arapska ortografija i ortoepija – ponavljanje i vježbe; pisanje suglasnika hamza; temeljne glasovne promjene i njihov odraz u paradigmama tzv. nepravilnih glagola i pravilnih i razlomljenih množina imenice; određeni i neodređeni član;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Janković, S. (1987.), Arapski izgovor s osnovama arapskog pisma, Sarajevo.

Abboud, P. F. (1983.), Elementary Modern Standard Arabic, Cambridge.

Dopunska literatura:

Cowan, D. (1964.), Modern Literary Arabic, Cambridge.

Muftić, T. (1982.), Arapsko pismo, Sarajevo.

15) Osnove sintakse (I);
ECTS-bodovi: 6;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata asistentskih i 4 sata lektorskih vježbi na tjedan;
Uvjeti: položen ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: vrste sintagmi; turska sintaksa kao sintaksa atribucije i klalifikacije; ustroj parataksnih i hipotaksnih struktura turskog jezika; osnovni rečenični modeli;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Čaušević, E. (1996.), Gramatika suvremenoga turskog jezika, Zagreb.

Erguvanlı, E. (1984.): The Function of Word Order in Turkish Grammar, Los Angeles.

Dopunska literatura:

Atabay, N. & Özel, S. & Çam, A. (1981.), Türkiye Türkçesinin Sözdizimi, Ankara.

Kononov, A. N. (1956.), Grammatika sovremennogo tureckogo literaturnogo jazyka, Moskva, Leningrad.

16) Osnove arapskog jezika: morfologija s elementima sintakse (I);
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat vježbi na tjedan;
Uvjeti: položeni ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: vrste riječi; kategorija roda, broja (s posebnim osvrtom na dual i tzv. razlomljene množine imenice) i padeža; ostalo o promjenljivim vrstama riječi; slaganje imenice i njezinog atributa (pokazne zamjenice, pridjeva, broja); imenska rečenica;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Abboud, P. F. (1983.), Elementary Modern Standard Arabic, Cambridge.

Haywood, J. A. & Nahmad, H. M. (1976.), A new Arabic grammar, London
Dopunska literatura:

Cowan, D. (1964.), Modern Literary Arabic, Cambridge.

Muftić, T. (1998.), Gramatika arapskoga jezika, Sarajevo.

17) Stari turkijski narodi i jezici;
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: položen ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: opća i kulturna povijest starih turkijskih naroda (Mongolija, Kina, euroazijski prostor) i njihovih jezika;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Roemer, H. R. (2000.), History of the Turkic Peoples in the Pre-Islamic Period. Berlin.

Kafesoğlu, I. & Yıldız, H. Dursun & Merçil, E. & Saray, M. (1994.), A Short History of Turkish-Islamic States (Excluding the Ottoman State, Ankara.

Dopunska literatura:

Jazyki mira – Tjurkskie jazyki (1997.), Moskva.

Bainbridge, M. (1993.), The Turkic Peoples of the World, London. 

Tekin, T. & Ölmez. M. (1995.), Türk Dilleri – Les Langues Turques, Ankara.

Bozkurt, F. (1992.), Türklerin Dili, Istanbul.

18) Osnove sintakse (II);
ECTS-bodovi: 6;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 2 sata asistentskih i 4 sata lektorskih vježbi na tjedan;
Uvjeti: položen ispit iz turskog jezika iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: osnovni tipovi rečenica; hrvatske nesazvisne i zavisno složene rečenice i njihovi prijevodni ekvivalenti u turskome jeziku;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Čaušević, E. (1996.), Gramatika suvremenoga turskog jezika, Zagreb.

Erguvanlı, E. (1984.): The Function of Word Order in Turkish Gramma, Los Angeles.

Dopunska literatura:

Atabay, N. & Özel, S. & Çam, A, Türkiye Türkçesinin Sözdizimi, Ankara.

Kononov, A. N. (1956.), Grammatika sovremennogo tureckogo literaturnogo jazyka, Moskva, Leningrad

19) Osnove arapskog jezika: morfologija s elementima sintakse (II);
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat vježbi na tjedan;
Uvjeti: položeni ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: pismeni i usmeni;
Sadržaj: arapski glagol; osnovne glagolske vrste; kategorije vremena, načina, lica, broja, roda; arapske deverbalne imenice i pridjevi: masdari, participi; jednostavna glagolska rečenica;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

Abboud, P. F. (1983.), Elementary Modern Standard Arabic, Cambridge.

Haywood, J. A. & Nahmad, H. M. (1976.), A new Arabic grammar, London
Dopunska literatura:

Cowan, D. (1964.), Modern Literary Arabic, Cambridge.

Muftić, T. (1998.), Gramatika arapskoga jezika, Sarajevo.

20) Suvremeni turkijski narodi i jezici;
ECTS-bodovi: 3;
Jezik: hrvatski;
Trajanje: 1 semestar;
Status: obvezatni;
Oblik nastave: 2 sata predavanja, 1 sat seminara na tjedan;
Uvjeti: položen ispiti iz prethodnog semestra;
Ispit: usmeni;
Sadržaj: suvremeni turkijski narodi i njihovi jezici; klasifikacija turkijskih jezika;
Cilj: usvojiti znanja naznačena u opisu sadržaja ovoga predmeta.

Osnovna literatura:

The Turkic Languages (1998.), ed. by L. Johanson and É. Á. Csató. London, New York.

Bainbridge, M. (1993.), The Turkic Peoples of the World, London. 

Dopunska literatura:

Tekin, T. & Ölmez. M. (1995.), Türk Dilleri – Les Langues Turques, Ankara.

Jazyki mira – Tjurkskie jazyki (1997.), Moskva.

Bozkurt, F. (1992.), Türklerin Dili, Istanbul.