Sveučilište  u  Zagrebu
Filozofski  fakultet
Odsjek  za  istočnoslavenske  jezike  i  književnosti
Katedra  za  ukrajinski  jezik  i  književnost

UKRAJINSKI  JEZIK  I  
KNJIŽEVNOST

PROGRAM  DVOPREDMETNOGA  STUDIJA  (4 + 1)

1.  Uvod

Studij  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  jedan  je  od  najmlađih  punih,  četverogodišnjih  neofiloloških  studija  na  Filozofskom  fakultetu  Sveučilišta  u  Zagrebu  -  jedini  u  Republici  Hrvatskoj.  
Ukrajinski  se  je  jezik  kao  lektorat   povremeno  na  zagrebačkom  Filozofskom  fakultetu  predavao  i  prije  drugoga  svjetskog  rata,  a  kao  jedini  lektorat  u  bivšoj  SFRJ  otvoren  je  na  istom  fakultetu  1964.  Kroz  taj  su  jednogodišnji  lektorat,  koji  je  trajao  do  1997.  i  isticao  se  velikom  uspješnošću,  prošle,  doista,  stotine  polaznika  -  studenata  s  najrazličitijih   studijskih  grupa   Filozofskoga  fakulteta  u  Zagrebu,  diplomiranih  stručnjaka   različitih   profila.  Kao  takav  je  poslužio  kao  pravo  plodno  tlo  za  otvaranje  Studija  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  1997.  u  okviru  tadašnjega  Odsjeka  za  slavenske  jezike  i  književnosti  Filozofskoga  fakulteta  u  Zagrebu.
Studij  se  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  2001. u  okviru  navedenoga  odsjeka  administrativno  uobličio  u  Katedru  za  ukrajinski  jezik  i  književnost  -  sada  je  ona,  nakon  diobe  bivšega  odsjeka  na  tri  manja,  u  okviru  novoosnovanoga  Odsjeka  za  istočnoslavenske  jezike  i  književnosti.  Za  uspješan  je  rad,  a  i  za  značajnu  suradnju  s  udrugama  Rusina  i  Ukrajinaca  u  Zagrebu  (i  cijeloj  R.  Hrvatskoj)  Katedra  za  ukrajinski  jezik  i  književnost  2001.  nagrađena  Plaketom   Sabora  Republike  Hrvatske,  koju  je  potpisao  tadašnji  predsjednik  Sabora  gospodin  Zlatko  Tomčić.
Uvođenje  je  Studija  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  potpuno  opravdano  iz  više  razloga:  ukrajinski  je  jezik  materinski  jezik  drugoga  po  brojnosti  slavenskoga,  50-milijunskoga  ukrajinskog  naroda  -  naroda  s  visokom  i  starom  kulturom,  koji  ima  veliku  književnost  i  značajna  dostignuća  na  svim  područjima  znanosti  i  umjetnosti,  s  kojim  hrvatski  narod  ima  stare  i  duboke  veze  (uključujući  i  doseljenje  Hrvata  na  ove  prostore). Ukrajina  je  velika,  prirodno  bogata  zemlja,  potencijalno  važna  za  gospodarske  odnose Hrvatske  s  inozemstvom.  U  Republici  Hrvatskoj   postoji   dobro  organizirana   nacionalna   manjina  toga  naroda  (koja  je  u  ovome  domovinskom  ratu,  s  obzirom  na  svoj  smještaj,  podnijela  velike  žrtve). Ukrajinski  je  jezik  -  s  nekim  svojim  jedinstvenim  pojavama  među  slavenskim  jezicima -  vrlo  zanimljiv  za  slavistiku  i  lingvističku  znanost  općenito. Na  kraju: na  dva  stara  i  cijenjena  ukrajinska  sveučilišta  -  u  Kyjivu  (ukrajinski: Київ)  i  Ljvivu  (ukrajinski: Львів)  već  se  nekoliko  godina  predaje  hrvatski  jezik  i  književnost,  tako  da  u  Ukrajini  postoje  diplomirani  kroatisti.                                                        
Kvalificirani  kadrovi   koji  predaju  na  zagrebačkoj   ukrajinistici,  među  kojima  su  četiri  izvorna govornika,  obavljaju  taj  posao  savjesno  i  stručno  -  što  dokazuju  do  sada  diplomirani  ukrajinisti,  a  studij  je  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  u  najvećoj  mogućoj  mjeri  kompatibilan  s  drugim  neofilološkim  studijima  na  Filozofskom  fakultetu  u  Zagrebu,  osobito  sa  studijem  ruskoga  jezika  i  književnosti,  kao i  s  takvim  studijima  na  matičnim  sveučilištima  u  Ukrajini.  Diplomski  studij  osposobljava  za  početak  stručnoga  ili  znanstvenoga  rada  u  ukrajinistici,  za  rad  u   školama  (u  Republici  Hrvatskoj  postoji  ukrajinska  manjina),  uključujući  škole  i   tečajeve  za  učenje  stranih  jezika,  u  knjižnicama,  za  poslove  prevoditelja,  uredničke  poslove,  za  rad  u  kulturnim  i  informacijskim  institucijama,  u  gospodarstvu,  u  trgovinskim  i  diplomatskim  predstavništvima  i  dr.          

2.  Opći  dio

2.1. Naziv  studija: Ukrajinski  jezik  i  književnost.
2.2. Nositelj i izvođač studija: Sveučilište u  Zagrebu,  Filozofski  fakultet, Odsjek za  istočnoslavenske  jezike  i  književnosti,  Katedra  za  ukrajinski  jezik  i  književnost.
2.3. Trajanje  studija: 5  godina  (4 + 1).
2.4. Uvjeti  upisa  na  studij: završena  srednja  škola  i  položen  razredbeni  ispit  za  upis  na  Filozofski  fakultet  u  Zagrebu.
2.5. Preddiplomski  studij: Na  četverogodišnjem  Preddiplomskom  studiju  student  stječe  temeljna  znanja  iz  ukrajinskoga  jezika,  književnosti  i kulture.  Budući  da  se  studij    izvodi  za  početnike, oni  moraju - u  vrlo intenzivnoj  nastavi - ostvariti  jezičnu  kompetenciju  na  odgovarajućoj  razini,  istodobno upoznati  klasike  ukrajinske  književnosti  te  steći  bitne  spoznaje  o  ukrajinskoj  kulturi.  Sva  znanja  stečena  na  prvom  stupnju  potrebna  su  im  za  nastavak  studija, odnosno  za  izbor  određenoga  usmjerenja  na  Diplomskom  studiju  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  na  zagrebačkom  ili  nekom  drugom  sveučilištu,  kao  i  za  nastavak  studija   na   poslijediplomskoj   razini.  Ukoliko  nakon   Preddiplomskoga  stupnja  ne  žele  nastaviti  studij,  oni  koji  su  ga  završili  mogu  se  zaposliti  u  turizmu,  izdavaštvu,  medijima  ili  nekim  drugim  (s  obzirom  na  stečena  znanja)  djelatnostima.  
2.6. Diplomski  studij:  Na  jednogodišnjem  Diplomskom  studiju  izabire  se  jedan  od  2  ponuđena  smjera:  nastavnički  ili  prevoditeljsko-kulturološki.  Svi  obvezatni  i  dio    izbornih  predmeta  na  Preddiplomskom  studiju  predstavljaju  bazu  za  izbor  usmjerenja  na  Diplomskom  studiju.
2.7. Nakon  završetka  Preddiplomskoga  studija  Ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  ne  mora  se  nastaviti  Diplomski  studij  Ukrajinskoga  jezika  i  književnosti.  Uvjet  je za  upis  na  Diplomski  studij  Ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  uspješno  završen  Preddiplomski  studij  Ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  na  Filozofskom  fakultetu  u  Zagrebu  ili  uspješno  završen   studij  ukrajinistike  na   visokoškolskim  ustanovama  -  s  usporedivim  programima  ukrajinistike  -  u  drugim  zemljama.            
2.8. Završetkom   preddiplomskoga  studija  stječe  se  naziv  baccalaureus / baccalaurea  (prvostupnik / prvostupnica)  humanističke  struke (smjera  ukrajinistike).  Završetkom  preddiplomskoga  i  diplomskoga  studija  Ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  stječu  se  akademski  nazivi:  za  nastavnički  smjer  -  magistar / magistra  edukacije  za  ukrajinski  jezik i književnost, a za prevoditeljsko-kulturološki smjer  -  magistar / magistra  ukrajinistike.                                             

Opis  programa  -  Preddiplomski  studij

I. semestar ( zimski)	II. semestar ( ljetni)	
Fonetika, fonologija i uvod u lingvistiku	
3 P	
5 ECTS	

Uvod u ukrajinsku književnost kroz povijest	
4 P	
4 ECTS	

Jezične vježbe 1 i elementarna gramatika
•	Jezične vježbe 1
•	Elementarna gramatika	
5V+1P

(5 V
1 P)	
6 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

Drugi jezik struke (engleski, njemački, ruski)	

	Morfologija 1
•	Morfologija 1
•	Vježbe iz morfologije	
2P+2V
2P
2v	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 1	
2P	
5 ECTS	

Jezične vježbe 2 i elementarna gramatika 
•	Jezične vježbe 2
•	Elementarna gramatika	
6 V + 1 P
(6 V
1 P)	
6 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

Drugi jezik struke (engleski, njemački, ruski)	

	

III. semestar ( zimski)	IV. semestar ( ljetni)	
Morfologija 2
•	Morfologija 2
•	Vježbe iz morfologije	
2P+2V	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 2	
3P+1S	
5 ECTS	

Jezične vježbe 3 	
4 V	
5 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

	Osnove staroslavenskog	
2P	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 3	
3P+1S	
5 ECTS	

Jezične vježbe 4	
4 V 	
5 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

V. semestar ( zimski)	VI. semestar ( ljetni)	
Sintaksa 1
•	Sintaksa 2
•	Vježbe iz sintakse	
2P+1V
2V
1P	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 4	
3P+1S	
5 ECTS	

Jezične vježbe 5 	
5 V	
5 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

	Sintaksa 2
•	Sintaksa 2
•	Vježbe iz sintakse	
2P+1V
2P
1V	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 5	
3P+1S	
5 ECTS	

Jezične vježbe 6	
5 V 	
5 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

VII. semestar ( zimski)	VIII. semestar ( ljetni)	
Historijska gramatika	
2P+1V	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 6	
3P+1S	
5 ECTS	

Jezične vježbe 7	
5 V	
5 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

	Stilistika	
2P	
5 ECTS	

Ukrajinska književnost 7	
3P+1S	
5 ECTS	

Jezične vježbe 8	
5 V 	
5 ECTS	

Izborni kolegij	
2 V	
2 ECTS	

3.1. Obvezatni  kolegiji:
Svi  su  navedeni  kolegiji  obvezatni:
- Uvod u studij ukrajinskog jezika  (I.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5 
- Uvod  u  ukrajinsku  književnost kroz povijest  (I.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 1. (I.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Morfologija 1.  (II.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 2. (II.  semestar)  -  ECTS-bodovi: 5
- Ukrajinska  književnost 1.  (II.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Morfologija 2.  (III.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 3. (III.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Ukrajinska  književnost 2.  (III.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 4. (IV.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Osnove  staroslavenskog  (IV.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Ukrajinska  književnost 3.  (IV.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 5. (V.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Ukrajinska  književnost 4.  (V.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Sintaksa 1.  (V.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 6. (VI.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Ukrajinska  književnost 5. (VI.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5     
- Sintaksa 2.  (VI.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 7. (VII.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Historijska  gramatika  (VII.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Ukrajinska  književnost 6.  (VII.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Stilistika  (VIII.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Jezične  vježbe 8. (VIII.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5
- Ukrajinska  književnost 7.  (VIII.  semestar)  -  ECTS-bodovi:  5   

3.2. Izborni  kolegiji:

Zimski semestar

Fonetske vježbe (V2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj: dr. sc. Oksana Timko-Đitko, doc.
Izvođač: Silvija Graljuk, asist.

Taras  Ševčenko (S2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj: dr. sc. Jevgen Paščenko, doc.
Izvođač: dr. sc. Jevgen Paščenko, doc.

Ukrajinski jezik za rusiste (i ostale slaviste) (V2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: E1 – za studente slavenskih jezka i književnosti
Nositelj/izvođač: Silvija Graljuk, asist.

Ortografski praktikum 3 (V2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj: dr. sc. Oksana  Timko-Đitko, doc.
Izvođač: Ana Dugandžić

Govorne vježbe 1 (2V, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj: dr. sc. Oksana Timko-Đitko, doc.
Izvođač: mr. sc. Lesja Petrovs'ka

Ljetni semestar

Kultura i civilizacija Ukrajine (P2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: C2
Nositelj/izvođač: dr. sc. Jevgen Paščenko, doc. 

Ukrajinske dume i hrvatske epske pjesme (P2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj/izvođač: dr. sc. Dubravka Poljak Makaruha, doc. 

Ivan Franko (S2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj/izvođač: dr. sc. Jevgen Paščenko, doc.

Ukrajinski jezik za rusiste (i ostale slaviste) (2V, 2 ECTS)
E1 – za studente slavenskih jezka i književnosti
Nositelj: dr. sc. Oksana Timko-Đitko, doc.
Izvođač: Silvija Graljuk, asist.

Ortografski praktikum 4 (V2, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj: dr. sc. Oksana  Timko-Đitko, doc.
Izvođač: Ana Dugandžić

Govorne vježbe 2  (2V, 2 ECTS)
Tip izbornosti: A
Nositelj: dr. sc. Oksana Timko-Đitko, doc.
Izvođač: mr. sc. Lesja Petrovs'ka

Na   Preddiplomskom  studiju  u   I.  i   II.  semestru   student   upisuje  jedan  jezik  struke,  u  
semestrima  III. – VIII.  student  upisuje  najmanje  jedan  od  ponuđenih  izbornih  kolegija.  I  jezik  struke  i  svaki  izborni  kolegij  vrijedi  2  ECTS-boda.

4. Opis  programa  -  Diplomski  studij

4.1. Prevoditeljsko-kulturološki  smjer  (dvopredmetni  studij)

IX. semestar  (zimski)

- Obvezatni  kolegiji:
- Leksikologija  i  frazeologija  ukrajinskoga  jezika  (=  2 P + 1 S)  -  ECTS-bodovi:  5
  Leksikologija  i  frazeologija  ukrajinskoga  jezika  (2 P)
  Seminar  (1 S)
- Teorija  i  praksa  prevođenja  (=  1 P + 3 V)  -  ECTS-bodovi:  5
  Teorija  i  praksa  prevođenja  (1 P)
  Vježbe  (3 V)
- Prevođenje  književnih  tekstova  (=  2 V)  -  ECTS-bodovi:  5  
      Ukupno  =  9 sati  nastave

- Izborni  kolegiji  -  svaki  izborni  kolegij  vrijedi  2  ECTS-boda:
- Funkcionalni  stilovi  i  prevođenje  (=  1 P + 1 V):
  Funkcionalni  stilovi  i  prevođenje  (1 P)
  Vježbe  (1 V)
- Ukrajinska  dijalektologija  (=  2 P)
- Analiza  prijevoda  s  ukrajinskoga  na  hrvatski  i  s  hrvatskoga  na  ukajinski  (=  2 S)
- Poglavlja  iz  slavistike  (=  2 P)
- Opća  povijest  i  teorija  književnosti  (=  2 P)  
- Paradigme  XX.  stoljeća  (=  2 P) 
- Jezik  struke  (=  2 P)

- Izborni  kolegiji  iz  ponude  drugih  studija  i  drugih  odsjeka:  
  - Hrvatski  standardni  jezik  (kroatistika),
  - Drugi  jezik  struke  (Centar  za  strane  jezike  FF),
  - Drugi  slavenski  jezik  (rusistika,  polonistika,  bohemistika,  slovakistika,  južna  slavistika),
    - Računalna  obrada  teksta  (informatologija),
    - Povijest  slavenskih  naroda  zapadne  i  srednje  Europe  (povijest),
    - mogući  drugi  kolegiji  (etnologija,  komp.  književnost,  povijest  umjetnosti  i  dr.)  opisani  su  u  Programima  studija  tih  Odsjeka. 

X. semestar  (ljetni)

Pisanje  magistarskoga  rada.
Rad  s  mentorima.
Konzultacije.
Magistarski  rad  vrijedi  30  ECTS-bodova.    

4.2 Nastavnički  smjer  (dvopredmetni  studij)

5. godina studija
(nastavnički  smjer  –  dvopredmetni ukrajinski jezik)

Opća shema: *30 ECTS bodova* (jedan semestar) =  opći nastavni  predmeti 
zajednički za sva nastavna usmjerenja
*15 *bodova (pola semestra) = metodički kolegiji *A  studija*
*15 *bodova (pola semestra) = metodički kolegiji *B studija*   = *ukupno 
30 ECTS bodova *

Prijedlog rasporeda kolegija (radi  prikaza opterećenja studenta, no 
student bi sam trebao moći  izabrati  raspored obvezatnih modula):
 
*Ukrajinski kao dvopredmetni studij dvaju živih jezika (A – ukrajinski jezik, B - 
drugi strani jezik*)
*9. semestar*  =  *20  ECTS* bodova  (prema izboru studenta) iz  ponude 
općeg psihološkog, pdeagoškog, didaktičkog, sociološkog, filozofskog i 
informatičkog modula zajedničkog za oba (A i B)  
studija.                                         
                      + *10  ECTS* bodova  metodičkog modula  studija 
ukrajinskog A jezika
                               koji  uključuje 2  kolegija:
                               1. Glotodidaktika (2 sata predavanja,  5 
ECTS bodova)
                               2. Usvajanje stranog jezika ( 2 sata 
predavanja,  5 ECTS bodova)
           ILI        10 ECTS bodova metodičkog modula studija drugog 
živog B jezika
                                koji također uključuje kolegije
                                1. Glogodidaktika (5 ECTS bodova)
                                2. Usvajanje drugog jezika (5 ECTS bodova)
    
*Ukupno za A studij ukrajinskog jezika  i drugogo živog B jezika u 9. 
semestru = 30 ECTS *bodova.

Napomena :
Studenti  koji studiraju 2 živa strana jezika (npr. engleski i ruski)  
kolegije  Glotodidaktika i Usvajanje stranog  jezika/Usvajanje  drugog  
jezika slušaju samo jedanput na  jednoj studijskoj  grupi,  tako da je, 
prema ovoj shemi,  za dva filološka studija stvarno opterećenje  u 9. 
semestru svega  20 ECTS bodova.  u 10. semestru

*10. semestar *= *10  ECTS* bodova  (prema izboru studenta) iz  ponude 
općeg psihološkog, pdeagoškog, didaktičkog, sociološkog, filozofskog i 
informatičkog modula zajedničkog za oba (A i B)  
studija.                                      
                + *5  ECTS* bodova  metodičkog modula  studija ukrajinskog 
jezika  (*A jezik*)
                         koji  uključuje 1 kolegij:
                        3. Metodika nastave ukrajinskog jezika (2 sata 
seminar/praktikum, 5 ECTS bodova)
                + *5  ECTS* bodova metodičkog modula B studija
*
                    = ukupno *20 ECTS* bodova (za A i B studij)

Studij završava izradom jednog magistarskog rada(A ili B studija, ili  
interdisciplinarni rad A i B studija)  koji nosi *15  ECTS* bodova

Ukupno za studij ukrajinskog jezika i drugog živog jezika u 10. semestru  = 
*35 ECTS* bodova

*Ukrajinski kao dvopredmetni studij *(*A – ukrajinski jezik, B  drugi humanistički 
studij)*
*9. semestar*  =  *20  ECTS *bodova  (prema izboru studenta) iz  ponude 
općeg psihološkog, pdeagoškog, didaktičkog, sociološkog, filozofskog i 
informatičkog modula zajedničkog za oba (A i B)  
studija.                                         
                     *+  5  ECTS *bodova  metodičkog modula  studija 
ukrajinskog jezika  (A jezik)
                               koji  uključuje  kolegij:
                             1. Glotodidaktika (2 sata predavanje,  5 
ECTS bodova)
                     + *5 ECTS*  bodova metodičkog modula studija *B 
*studija = 5 ECTS bodova
                             
*Ukupno za A studij ukrajinskog jezika  i B studij u 9. semestru* = *30 ECTS* 
bodova

*10. semestar = 10  ECTS* bodova  (prema izboru studenta) iz  ponude 
općeg psihološkog, pdeagoškog, didaktičkog, sociološkog, filozofskog i 
informatičkog modula zajedničkog za oba (A i B)  
studija.                                  
                   + *10  ECTS bodova*  metodičkog modula  studija 
ukrajinskog jezika  (A jezik)
                         koji  uključuje 1 kolegij:
                        2. Usvajanje stranog jezika (2 sata predavanje, 
5 ECTS bodova)
                        3. Metodika nastave ukrajinskog jezika (2 sata 
seminar/praktikum, 5 ECTS bodova)
                   + *10 ECTS* bodova metodičkog modula B studija
 
*Ukupno za A i B studij  u 10. semestru  = 30 ECTS *bodova *
*
Studije završava izradom jednog magistarskog rada (A ili B studija, ili  
interdisciplinarni rad A i B studija)  koji nosi *15  ECTS* bodova.

Napomena :
Tema magistarskog rada  ovdje se veže uz  izborne kolegije općeg 
nastavnog modula i  metodičkog modula jednog predmeta. Time se smanjuje 
faktično opterećenje studenta.

DVOPREDMETNI studij od kojih je jedan ukrajinski jezik, 5. godina studija
9 semestar
Ukrajinski jezik	drugi dvopredmetni studij	
MNK 20 ECTS	
Moduli metodičkog bloka ukrajinskog jezika: 
Glotodidaktika   (P – 2 sata )          5 ECTS	Moduli metodičkog bloka B studij
                                                            5 ECTS	
		
                                                                 Ukupno Ukrajinski  jezik i B predmet     30 ECTS                              	
		
10 semestar
Ukrajinski jezik	drugi dvopredmetni studij	
MNK 10 ECTS	
Moduli metodičkog bloka ukrajinskog jezika: 
Usvajanje stranog jezika (P – 2 sata ) 
                                                            5 ECTS
Metodika nastave ukrajinskog jezika (S/praktikum – 2 sata)                     5 ECTS	Moduli metodičkog bloka B studija

                                                          10 ECTS	
		
Ukupno Ukrajinski jezik i B predmet     30 ECTS	

Nastavničko usmjerenje studija ukrajinskog jezika završava ispunjavanjem obveza u okviru modula MNK i metodičkog modula ukrajinskog jezika.
Napomena: 
1. Prijedlog dvopredmetnog nastavnog usmjerenja polazi od pretpostavke da oba studija ravnomjerno raspodjeljuju 30 bodova modula metodičkog bloka, tako da svaki studij raspolaže s 15 ECTS bodova u okviru svog metodičkog modula. 
2. Metodički modul od 15 ECTS bodova ujedno je i minimalna metodička kompetencija za jedan studij. Izbornost se ovdje očituje u izboru drugog studija. 

Metodički kolegiji  (15 bodova)
Naziv kolegija: Glotodidaktika
ECTS: 5
Status: obvezatni
Uvjet: Završen preddiplomski studij stranog jezika
Oblik nastave: 2 sata predavanja
Jezik: hrvatski i/ili ukrajinski
Praćenje uspješnosti usvajanja: pismeni rad (prikaz metode ili pristupa poučavanju) 
Ispit: usmeni
Cilj: Usvajanje terminologije i temeljnih znanja glotodidaktike, stjecanje uvida u osnovne postavke teorije nastave stranih jezika, sposobnost analize modela, metoda i pristupa učenju stranih jezika. 

Opis kolegija: 
       Upoznaje se utjecaj znanstvenih disciplina (pedagogije, psihologije, sociologije, primjenjene lingvistike,  psiholingvistike, komunikologije, ... ) na pristup poučavanju stranih jezika i određivanje glotodidaktike kao interdisciplinarne znanosti. 
       Izdvajaju se ključni faktori za analizu metode ili pristupa poučavanju stranih jezika na primjeru triju metoda u dijakronijskom pregledu s posebnom razradom poučavanja vokabulara i gramatike. 
       Razrađuju se temeljne postavke danas opće prihvaćenog komunikacijskog pristupa učenju stranih jezika prema okvirnom prijedlogu i preporuci Vijeća Europe o učenju stranih jezika, s posebnom razradom pojma komunikacijske kompetencije i procjene znanja, te pristupa poučavanju govornih vještina (slušanja, govorenja, interakcije, pisanja i čitanja).   

Literatura
Obvezatna: 
Skljarov, M. (1993). Teorija i praksa u nastavi stranih jezika. Školske novine. Zagreb. / ili  
Пассов, Е.И. . (1977). Основы методики обучения иностранным языкам. Русский язык. Москва.
Soring, K. Penzinger, C. (2001). Pragmalingvistika. U Glovacki-Bernardi (ur.) Uvod u lingivistiku. Školska knjiga. Zagreb. str. 217-229
Halwach, D.W. (2001). Sociolingvistika. U Glovacki-Bernardi (ur.) Uvod u lingvistiku. Školska knjiga. Zagreb. Str. 191-216
… (2000). Common European Framework of Reference. Council of Europe. Modern Languages Division. Strasbourg.  http://culture.coe.int/lang   
Dodatna:
Kolka, A. (1988). Strani jezik i društvo. Školska knjiga. Zagreb.
Костомаров, В. Г., Митрофанова, О. Д, (1978). Методическое руководство для преподавателей русского языка иностранцам. Русский язык. Москва.
Reardon, K.K. (1998). Interpersonalna komunikacija. Alineja. Zagreb.

Naziv kolegija: Usvajanje stranog jezika
ECTS: 5
Status: obvezatni
Uvjet: Završen preddiplomski studij ukrajinskog jezika
Oblik nastave: 2 sata predavanja
Jezik: hrvatski i/ili ukrajinski
Praćenje uspješnosti usvajanja: pismeni rad (mini istraživanje jednog aspekta usvajanja) 
Ispit: usmeni
Cilj: Stjecanje uvida u složenost procesa usvajanja i učenja materinskog, drugog i stranog jezika, razvijanje sposobnosti kritičkog promišljanja znanstvenih teorija, uvođenje u istraživački rad i čitanje znanstvene literature.  
Opis kolegija:
         Upoznaju  se psiholingvističke i sociolingvističke teorije usvajanja materinskog, drugog i stranog jezika s posebnim naglaskom na Teoriju govorne djelatnosti i Društveno-kulturnu teoriju učenja. Analizira se utjecaj  kognitivnih i afektivnih faktora i društvenog konteksta na usvajanje drugog i stranog jezika, međujezik i društvena uloga bilingvalnog govornika. Određuju se karakteristike nastavnog diskursa. Razrađuju  se strategije učenja, poučavanja i komunikacije. Upoznaju se metode istraživanja procesa usvajanja i učenja materinskog, drugog i stranog jezika.    
Literatura
Obvezatna:
Čurković-Kalebić, S. (2003). Jezik i društvena situacija. Školska knjiga. Zagreb. str. 69-83   
Vrhovac, Y. (2001). Govorna komunikacija i interakcija na satu stranoga jezika. Naklada Ljevak. Zagreb. Str. 68-108
Vigotski, L. (1983). Mišljenje i govor. Nolit. Beograd. str. 182-310 ili 311-394
Kovačević, M. (1999). Strategije usvajanja stranog jezika – teorijska ishodišta. Strani jezici 3-4. Školska knjiga. Zagreb. str. 137-146
Тарасов, Е.Ф. (1978). Тенденции развития психолингвистики. Наука. Москва. str. 128-154 / ili  
Lantolf, J. P.  (2001). Intorducing sociocultural theory. u Theory and Second Language Learning. (ur. J. P. Lantolf) str. 1-26
Mihaljević-Djigunović, J. (1998). Uloga afektivnih faktora u učenju stranoga jezika. Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu. Zagreb. str. 23-51
Dodatna
Леонтьев, А.А. (1970). Некоторые проблемы обучения русскому языку как иностранному. Издателыство Московского университета.
Cook, G. (2001). Discourse. Oxford University Press. 
Brajša, P. (1994). Pedagoška komunikologija. Školske novine. Zagreb.
Zelenika, Z. (1998). Metodologija i tehnologija izrade znanstvenog i stručnog djela. Ekonomski fakultet u Rijeci. Rijeka. 

Naziv kolegija: Metodika nastave ukrajinskog jezika
ECTS: 5
Status: obvezatni
Uvjet: Položen ispit Glotodidaktika i Usvajanje stranog jezika
Oblik nastave: 2 sata, seminar i praktikum 
Jezik: hrvatski i ukrajinski
Praćenje uspješnosti rada: individualna pisana priprava nastavnog sata, doprinos projektu timskog rada 
Nema ispita  
Cilj: Stjecanje uvida u vještinu planiranja, priprave i provođenja nastavnog sata i kriterije odabira nastavnih materijala za ciljanu skupinu polaznika. Sposobnost analize priprave i izvedbe nastavnog sata.
Opis kolegija:
      Timski se izrađuje plan i program za pretpostavljeni tečaj ukrajinskog jezika za ciljanu skupinu u određenom vremenu. Priređuju se nastavni materijali.     
      Analiziraju se primjeri priprava i audio zapisa nastavnog diskursa. Individualno se pišu priprave i izvodi simulirani nastavni sat. Analiziraju se provedeni sati s posebnim naglaskom na nastavnikov govor.
Literatura 
Obvezatna:
Skljarov, M. (1993). Teorija i praksa u nastavi stranih jezika. Školske novine. Zagreb.
Evropska jezična mapa.  http://culture.coe.int/lang   
Акишина, А.А. Рормановская, Н.И. (1978) Русский речевой этикет. Русский язык. Москва. ili bilo koje drugo izdanje govornog bontona.
Dodatna
Кологривова, С.В. (1989). Ведите урок по-русски. Русский язык. Москва. 
... (1986). Методика преподавания руссково языка как иностранного на начальном этапе. Русский язык. Москва. 

- Izborni  kolegiji  za  nastavnički  smjer:
  -  Leksikologija  i  frazeologija  ukrajinskoga  jezika  (2 P + 1 S)
  - Ukrajinska  dijalektologija  (2 P)
  - Poglavlja  iz  slavistike  (2 P)
  - Opća  povijest  i  teorija  književnosti  (2 P)
 - Paradigme  XX.  stoljeća  (2 P)
      
4.3. Opis kolegija  (kolegiji  iz  Metodike  dani  pod  4.2.)

Jezične vježbe 1.  
(i  elementarna  gramatika)
ECTS-bodovi: 6
Sadržaj: Osnove ukrajinskoga jezika: glasovi, oblici, rečenice. Uvježbavanje ortoepskih i ortografskih pravila. Usvajanje osnovnoga leksika svakodnevne komunikacije i temeljnih konverzacijskih obrazaca, pisanje jednostavnih tekstova. S obzirom na jezičnu srodnost i tipološku bliskost  praktična se nastava metodološki zasniva na kontrastivnoj ukrajinsko-hrvatskoj analizi. 
Elementarna  gramatika  -  osnovni  podaci.
Status: obvezatni
Oblik nastave: vježbe  (=  5 V + 1 P)
Jezik: hrvatski i ukrajinski
Trajanje: 1 semestar (I. zimski)
Uvjeti: upisan  I. semestar
Ispit: pismeni i usmeni
Cilj: Stjecanje jezičnih kompetencija  nužnih  za  upisivanje  Jezičnih  vježbi 2. 
Literatura:
Čukina, V.F. (1998). Gramatyka ukrajins’koji movy v tablyc’ah ta shemah. -  Kyjiv.
Čukina, V.F., Počtarenko, G.S., Počtarenko, O.M. (1998). Ukrajins’kji pravopys v tablyc’ah ta shemah. -  Kyjiv.
Menac, A., Kovalj, A.P. (1979). Ukrajinsko-hrvatski  ili srpski  i  hrvatsko ili srpsko-ukrajinski  rječnik. -  Zagreb.
Ponomariv, O.D. (1997).  Sučasna  ukrajins’ka  mova. -  Kyjiv.
Žluktenko, Ju.O., Toc’ka, N.I. (1973). Pidručnyk ukrajins’koji movy. -  Kyjiv. 

Jezične vježbe 2.
(i  elementarna  gramatika) 
ECTS-bodovi:  6
Sadržaj: Utvrđivanje osnovne gramatike i proširivanje znanja složenijim gramatičkim poglavljima. Proširivanje rječnika, čitanje, prepričavanje i pisanje jednostavnih tekstova.  Elementarna  gramatika  -  osnovni  podaci.
Status: obvezatni
Oblik  nastave:  vježbe  (=  6 V + 1 P) 
Jezik: hrvatski i ukrajinski
Trajanje: 1 semestar (II. ljetni)
Uvjeti: upisan  u   II.  semestar
Ispit: pismeni i usmeni
Cilj: Stjecanje jezičnih kompetencija  nužnih  za  upisivanje  Jezičnih  vježbi 3. 
Literatura:	
Čukina, V.F. (1998). Gramatyka ukrajins’koji movy v tablyc’ah ta shemah. -  Kyjiv.
Čukina, V.F., Počtarenko, G.S., Počtarenko, O.M. (1998). Ukrajins’kji pravopys v tablyc’ah ta shemah. -  Kyjiv.
Menac, A., Kovalj, A.P. (1979). Ukrajinsko- hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko- ili srpsko-ukrajinski  rječnik. - Zagreb.
Ponomariv, O.D. (1997). Sučasna ukrajins’ka mova. -  Kyjiv.
Žluktenko, Ju.O., Toc’ka, N.I. (1973). Pidručnyk ukrajins’koji movy. -  Kyjiv. 

Jezične vježbe 3.
ECTS-bodovi: 5
Jezik: ukrajinski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (III. – zimski)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: vježbe (= 4 V)
Uvjeti: upisan III. semestar 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Proširivanje rječnika, čitanje i pisanje jednostavnih tekstova. Rad na tekstovima koji sadržavaju gramatiku, leksik i frazeme vezane uz svakodnevni život, posao, slobodno vrijeme, medije. Upoznavanje kroz tekstove s ukrajinskom kulturom, poviješću i geografijom te najistaknutijim ukrajinskim književnicima, znanstvenicima, umjetnicima,  sportašima  itd.
Cilj:. Razvijanje konverzacijskih sposobnosti na ukrajinskom jeziku, samostalno prepričavanje obrađenoga teksta, proširivanje rječnika. Utvrđivanje osnovne gramatike i proširivanje znanja složenijim gramatičkim poglavljima.
Literatura: 
Dovidnyk z istoriji Ukrajiny.// Posibn. dlja zagal'noosv. navč. zakl. (2001). – Kyjiv.
Golovaščuk, S. J. (1989). Slovnyk – dovidnyk  z pravopysu ta slovovzyvannja.– Kyjiv 
Gnatjuk L. P., Kononenko O.V. (1995). Ukrajins'ka mova. – Kyjiv.
Frazeologičnyj slovnyk ukrajins'koji movy. - Knjiga I (1990).-Kyjiv.- Knjiga II (1999).– Kyjiv. 
Kul'tura ukrajins'koji movy // Dovidnyk (1990). – Kyjiv. 
Kul'tura movy// Materialy dlja praktyčnyh zanjat'  (1994). – Harkiv. 
Koval', A. P. (1992). Dilove spilkuvannja. – Kyjiv.
Koptilov, V. V. (1982).Teorija i praktyka perekladu. – Kyjiv. 
Menac, A.,  Kovalj, A.P.  (1979).  Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko  ili  srpsko-ukrajinski  rječnik.  -  Zagreb.
Menac,  A., Trostinska, R. (1993). Hrvatsko-rusko-ukrajinski frazeološki rječnik. – Zagreb. 
Orfografičnyj slovnyk ukrajins'koji movy (1994). – Kyjiv. 
Sučasna ukrajins'ka mova: Pidručnyk (1997).– Kyjiv.
Slovnyk synonimiv ukrajins'koji movy: -T.I (1999). – Kyjiv. -T.II (2000). – Kyjiv. 
Ukrajins'kyj pravopys: 4-e vydannja. (1992). – Kyjiv. 
Velykyj tlumačnyj slovnyk sučasnoji ukrajins'koji movy (2001).– Kyjiv. 
Vlasni imena ljudej // Slovnyk-dovidnyk (1996). – Kyjiv.
Zajčenko N., Vorobjova S. (2004). Praktyčnyj kurs ukrajins'koji movy dlja inozemciv: usne movlennja. – Kyjiv.
Žukovs'kyj A., Subteljnyj O. (1991). Narys istoriji Ukrajiny. – Ljviv
Preporučuje se:
Gluščyk S., Ševčuk O. (2001). Sučasni dilovi papery. – Kyjiv. 
Ponomariv O. (2001). Kul'tura slova: Movnostylistyčni porady // Navč. Posibnyk. – Kyjiv. 
Styl' i čas: Hrestomatija (1983).– Kyjiv.

Jezične vježbe 4.
ECTS-bodovi: 6
Jezik: ukrajinski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (IV. – ljetni)
Status: obvezatni 
Oblik nastave: vježbe  (+  lektira)  (= 4 V)
Uvjeti: upisan IV. semestar 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Proširivanje rječnika, čitanje i pisanje jednostavnih tekstova. Rad na tekstovima koji sadržavaju gramatiku,  leksik i frazeme vezane uz svakodnevni život, posao, slobodno vrijeme, medije. Upoznavanje kroz tekstove s ukrajinskom kulturom, poviješću i geografijom te najistaknutijim ukrajinskim književnicima, znanstvenicima, umjetnicima i sportašima  itd.
Cilj:. Razvijanje konverzacijskih sposobnosti na ukrajinskom jeziku, samostalno prepričavanje obrađenoga teksta, proširivanje rječnika. Utvrđivanje osnovne gramatike i proširivanje znanja složenijim gramatičkim poglavljima.
Literatura: 
Dovidnyk z istoriji Ukrajiny.// Posibn. dlja zagal'noosv. navč. zakl. (2001). – Kyjiv.
Golovaščuk, S. J. (1989). Slovnyk – dovidnyk  z pravopysu ta slovovzyvannja.– Kyjiv 
Gnatjuk L. P., Kononenko O.V. (1995). Ukrajins'ka mova – Kyjiv.
Frazeologičnyj slovnyk ukrajins'koji movy. - Kniga I (1990). - Kyjiv.- Kniga II (1999). - Kyjiv. 
Kul'tura ukrajins'koji movy // Dovidnyk  (1990). – Kyjiv. 
Kul'tura movy// Materialy dlja praktyčnyh zanjat'  (1994). – Harkiv. 
Koval', A. P. (1992). Dilove spilkuvannja. – Kyjiv.
Koptilov, V. V. (1982). Teorija i praktyka perekladu. – Kyjiv. 
Menac, A.,  Kovalj, A.P.  (1979).  Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko  ili  srpsko-
ukrajinski  rječnik.  -  Zagreb.  
Menac,  A., Trostinska, R. (1993).Hrvatsko-rusko-ukrajinski frazeološki rječnik. – Zagreb. 
Orfografičnyj slovnyk ukrajins'koji movy (1994). – Kyjiv. 
Sučasna ukrajins'ka mova: Pidručnyk (1997).– Kyjiv.
Slovnyk synonimiv ukrajins'koji movy. -  T.I (1999). – Kyjiv. - T.II (2000). – Kyjiv. 
Ukrajins'kyj pravopys: 4-e vydannja (1992). – Kyjiv. 
Velykyj tlumačnyj slovnyk sučasnoji ukrajins'koji movy (2001).– Kyjiv. 
Vlasni imena ljudej // Slovnyk-dovidnyk (1996). – Kyjiv.
Zajčenko N., Vorobjova S. (2004). Praktyčnyj kurs ukrajins'koji movy dlja inozemciv: usne movlennja. – Kyjiv.
Žukovs'kyj A., Subtel'nyj O. (1991). Narys istoriji Ukrajiny. – L'viv
Preporučuje se:	
Gluščyk S., Ševčuk O. (2001). Sučasni dilovi papery. – Kyjiv. 
Ponomariv O. (2001). Kul'tura slova: Movnostylistyčni porady // Navč. Posibnyk. – Kyjiv. 
Styl' i čas: Hrestomatija (1983).– Kyjiv.

Osnove  staroslavenskog
ECTS-bodovi:  4
Jezik:  hrvatski  (s  ukrajinskom  terminologijom)
Trajanje:  1  semestar  (IV. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  (=  2 P)
Uvjeti:  upisan  IV.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:  Konstantin i  Metod  i  prilike  u  kojima  su  otišli  u  misiju  u  Moravsku;  njihovo  djelovanje;  glagoljica  i  ćirilica.  Sustav  samoglasničkih  fonema  staroslavenskoga  jezika,  sustav  njegovih  suglasničkih  fonema.  Oblici.  Glasovne  promjene.  Odnos  između  staroslavenskoga,  kao  etalona,  s  jedne  strane,  i  suvremenoga  ukrajinskoga  i  hrvatskoga,  s  druge.
Cilj:  Postizanje  -  preko  staroslavenskoga,  kao  etalona  -  razumijevanja  jezičnih  pojava  u  suvremenome  ukrajinskom  i  hrvatskom  jeziku.        
Literatura:
Damjanović, S. (1993 - i druga  izdanja).  Glasovi  i  oblici  općeslavenskoga  književnog  jezika.  -  Zagreb.  
Hamm, J.  (1958).  Staroslavenska  gramatika.  -  Zagreb:  Školska  knjiga.
Popović, M.  (1983  -  i  drugo  izdanje)  Osnove  staroslavenskog  za  studente  ruskog  jezika.  -  Zagreb: Liber.
Leuta, O.I.  (2001).  Staroslov"jans'ka  mova.  -  Kyjiv: Vyšča  škola.

Jezične  vježbe  5.
ECTS-bodovi:  6 
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (V. – zimski)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  vježbe  (=  4 V)
Uvjeti:  upisan  V.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:  Sustavno  uvježbavanje  ortoepskih  normi,  usvajanje  novog  vokabulara  i  složenijih  konverzacijskih  obrazaca,  usmena  i  pismena  konverzacija  s  prevođenjem.      
Cilj:  rekapitulacija  usvojenoga  ukrajinskog  jezičnog  sustava  i  njegova  primjena  na  višoj  modalnoj,  morfološko-sintaktičkoj  i  komunikacijsko-pragmatičkoj  razini.
Literatura:
Koptilov,  V.V.  (1982).  Teorija  i  praktyka  perekladu. –  Kyjiv.
Kul'tura  movy / Materialy  dlja  praktyčnyh  zanjat'  (1994).  –  Harkiv.  
Kul'tura  ukrajins'koji  movy / Dovidnyk  (1990).  -  Kyjiv.
Menac, A.,  Kovalj, A.P.  (1979).  Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko-  ili  srpsko-ukrajinski  rječnik.  -  Zagreb.
Menac, A., Trostinska, R.  (1993).  Hrvatsko-rusko-ukrajinski  frazeološki  rječnik.  -  Zagreb.  
Slovnyk  synonimiv  ukrajins'koji  movy, I - II  (1999-2000).  –  Kyjiv.  
Slovnyk  ukrajins'koji  movy,  I - XI (1970-1980).  -  Kyjiv.      
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova  (Za  red.  Pljušč, M.Ja.)  (2000).  -  Kyjiv.
Drugi  rječnici.  Književni  tekstovi,  publicistika,  poslovno  dopisivanje.

Jezične  vježbe  6.
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (VI. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  vježbe  (=  5 V)
Uvjeti:  upisan  VI.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:  Razvijanje  konverzacijskih  sposobnosti  na  ukrajinskom  jeziku,  samostalno  prepričavanje  obrađenoga  teksta,  sastavljanje  tekstova.
Cilj:  Stjecanje  sposobnosti  vođenja  konverzacije,  proširivanje  znanja  iz  gramatike,  upoznavanje  s  ukrajinskom  kulturom  i  poviješću.  
Literatura:
Koptilov,  V.V.  (1982).  Teorija  i  praktyka  perekladu. –  Kyjiv.
Kul'tura  movy / Materialy  dlja  praktyčnyh  zanjat'  (1994).  –  Harkiv.  
Kul'tura  ukrajins'koji  movy / Dovidnyk  (1990).  -  Kyjiv.
Menac, A.,  Kovalj, A.P.  (1979).  Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko-  ili  srpsko-ukrajinski  rječnik.  -  Zagreb.
Menac, A., Trostinska, R.  (1993).  Hrvatsko-rusko-ukrajinski  frazeološki  rječnik.  -  Zagreb.  
Slovnyk  synonimiv  ukrajins'koji  movy, I - II  (1999-2000).  –  Kyjiv.  
Slovnyk  ukrajins'koji  movy,  I - XI (1970-1980).  -  Kyjiv.      
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova  (Za  red.  Pljušč, M.Ja.)  (2000).  -  Kyjiv.
Drugi  rječnici.  Književni  tekstovi,  publicistika,  poslovno  dopisivanje.

Jezične vježbe 7.
ECTS-bodovi: 6	
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1 semestar ( VII. – zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: vježbe  (=  5 V)
Uvjeti: upisan  VII. semestar
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj:  Rad na složenijim tekstovima koji sadržavaju leksik vezan uz suvremene probleme, uz raznovrsne teme zastupljene u medijima.  Prevođenje tih  tekstova  s ukrajinskog na hrvatski jezik  i,  osobito,  s  hrvatskoga  na  ukrajinski – usmeno i  pismeno. 
Cilj: Razvijanje i usavršavanje konverzacijskih sposobnosti na ukrajinskom jeziku (iznošenje i obrana vlastitoga stava u razgovorima nakon obrade pojedinog teksta, samostalno prepričavanje   teksta).  Usavršavanje  primjene  interpunkcije.   
Literatura:
Dovidnyk z istoriji Ukrajiny.// Posibn. dlja zagal'noosv. navč. zakl. (2001). – Kyjiv. 
Frazeologičnyj slovnyk ukrajins'koji movy.- Kniga I(1990).- Kyjiv.- Kniga II(1999).- Kyjiv. 
Golovaščuk, S. J. (1989). Slovnyk – dovidnyk  z pravopysu ta slovovzyvannja. – Kyjiv. 
Gnatjuk L. P., Kononenko O.V. (1995).  Ukrajins'ka mova.  –  Kyjiv.
Gluščyk S., Ševčuk O. (2001). Sučasni dilovi papery. – Kyjiv.
Internet 
Kul'tura ukrajins'koji movy // Dovidnyk (1990). – Kyjiv. 
Kul'tura movy// Materialy dlja praktyčnyh zanjat' (1994).– Harkiv. 
Koval', A. P. (1992). Dilove spilkuvannja. – Kyjiv. 
Koptilov, V. V. (1982). Teorija i praktyka perekladu. – Kyjiv. 
Menac, A.,  Kovalj, A.P.  (1979).  Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko- ili  strpsko-ukrajinski  rječnik.  -  Zagreb.
Menac,  A., Trostinska, R. (1993). Hrvatsko-rusko-ukrajinski frazeološki rječnik. – Zagreb. 
Orfografičnyj slovnyk ukrajins'koji movy (1994).– Kyjiv.  
Ponomariv O. (2001). Kul'tura slova: Movnostylistyčni porady // Navč. Posibnyk. – Kyjiv. Styl' i čas: Hrestomatija (1983).– Kyjiv.
Slovnyk synonimiv ukrajins'koji movy: -T.I (1999). – Kyjiv. - T.II (2000). – Kyjiv. 
Sučasna ukrajins'ka mova: Pidručnyk (1997). – Kyjiv.
Ukrajins'kyj pravopys: 4-e vydannja (1992). – Kyjiv.
Velykyj tlumačnyj slovnyk sučasnoji ukrajins'koji movy (2001). – Kyjiv.
Vlasni imena ljudej // Slovnyk-dovidnyk (1996). – Kyjiv. 
Žukovs'kyj A., Subtel'nyj O. (1991). Narys istoriji Ukrajiny. – L'viv. 

Jezične vježbe 8.
ECTS-bodovi: 6
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1 semestar  ( VIII. – ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave:  vježbe  (=  5 V)
Uvjeti: upisan  VIII. semestar
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Rad na složenijim tekstovima koji sadržavaju gramatiku, leksik  (i frazeme) vezane uz suvremene probleme, uz raznovrsne teme zastupljene u medijima.  Prevođenje složenijih  tekstova s ukrajinskog na hrvatski jezik i, osobito, s  hrvatskoga  na ukrajinski jezik – usmeno i pismeno. 
Cilj: Razvijanje i usavršavanje konverzacijskih sposobnosti na ukrajinskom jeziku (iznošenje i obrana vlastitoga stava u  razgovorima  nakon obrade pojedinog  teksta, samostalno prepričavanje  teksta). Usavršavanje  primjene  interpunkcije.  
Literatura:
Dovidnyk z istoriji Ukrajiny.// Posibn. dlja zagal'noosv. navč. zakl. (2001). – Kyjiv. 
Frazeologičnyj slovnyk ukrajins'koji movy.- Kniga I(1990).- Kyjiv.- Kniga II(1999).- Kyjiv. 
Golovaščuk, S. J. (1989). Slovnyk – dovidnyk  z pravopysu ta slovovzyvannja. – Kyjiv. 
Gnatjuk L. P., Kononenko O.V. (1995). Ukrajins'ka mova. – Kyjiv.
Gluščyk S., Ševčuk O. (2001). Sučasni dilovi papery. – Kyjiv.
Internet 
Kul'tura ukrajins'koji movy // Dovidnyk (1990). – Kyjiv. 
Kul'tura movy// Materialy dlja praktyčnyh zanjat' (1994).– Harkiv. 
Koval', A. P. (1992). Dilove spilkuvannja. – Kyjiv. 
Koptilov, V. V. (1982). Teorija i praktyka perekladu. – Kyjiv. 
Menac, A.,  Kovalj, A.P.  (1979).  Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko- ili  srpsko-ukrajinski  rječnik.  -  Zagreb.
Menac,  A., Trostinska, R. (1993). Hrvatsko-rusko-ukrajinski frazeološki rječnik. – Zagreb. 
Orfografičnyj slovnyk ukrajins'koji movy (1994).– Kyjiv.  
Ponomariv O. (2001). Kul'tura slova: Movnostylistyčni porady // Navč. Posibnyk. – Kyjiv. 
Slovnyk synonimiv ukrajins'koji movy: -T.I (1999). – Kyjiv. - T.II (2000). – Kyjiv. 
Styl'  i  čas: Hrestomatija  (1983).  -  Kyjiv.
Sučasna ukrajins'ka mova: Pidručnyk (1997). – Kyjiv.
Ukrajins'kyj pravopys: 4-e vydannja (1992). – Kyjiv.
Velykyj tlumačnyj slovnyk sučasnoji ukrajins'koji movy (2001). – Kyjiv.
Vlasni imena ljudej // Slovnyk-dovidnyk (1996). – Kyjiv. 
Žukovs'kyj, A.,  Subtel'nyj, O. (1991). Narys istoriji Ukrajiny. – L'viv. 

Fonetika, fonologija i uvod u lingvistiku  
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  hrvatski  (s  uvođenjem  ukrajinskoga,  ukrajinske  terminologije)
Trajanje:  1  semestar  (I. – zimski)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  (=  3 P)
Uvjeti:  upisan  I.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:  Upoznavanje  s  osnovnim  pojmovima  i  terminima  lingvistike,  jezičnom  raznolikošću,  klasifikacijama  jezika  (genetska  srodnost,  tipološka  srodnost), poviješću pisma, suvremenim lingvističkim teorijama i školama) te s  položajem  i  stanjem  suvremenoga  ukrajinskoga  jezika  u  tim  okvirima.  
Cilj:  Razumijevanje,  s  jedne  strane,    lingvističke  problematike  i  lingvističkih  pojmova  općenito i, s druge,  razumijevanje fonološkoga  sustava,  sustava  samoglasničkih  i  suglasničkih  fonema  suvremenoga  ukrajinskoga  standardnog  jezika  te   principa  i  funkcioniranja  današnje  ukrajinske  grafije.    
Literatura:
Glovacki-Bernardi, Z.  i  dr.  (2001).  Uvod  u  lingvistiku.  -  Zagreb:  Školska  knjiga.
Ivić, M.  (1990).  Pravci  u  lingvistici. -  Beograd:  Bblioteka  XX  vek.
Saussure,  F. de  (2000).  Tečaj  opće  lingvistike.  -  Zagreb.
Škiljan, D. (1980).  Pogled  u  lingvistiku.  -  Zagreb.
Ponomariv, O.D.  (2001).  Sučasna  ukrajins'ka  mova. -  Kyjiv.
Toc'ka, N. I.  (1973).  Golosni  fonemy  ukrajins'koji  literaturnoji  movy.  -  Kyjiv.
Ukrajins'ka  mova / Posibnyk  z  orfografiji  (1998).  -  Kyjiv: Naukova  dumka.
Ukrajins'ka  literaturna  vymova  i  nagolos  (1973).  -  Kyjiv: Naukova  dumka.      
Dopunska  literatura:
Kočergan, M.P.  (2001).  Vstup  do  movoznavstva.  -  Kyjiv: Akademija.
Perebyjnis, V.S.  (1970).  Kil'kisni  ta  jakisni  harakterystyky  systemy  fonem  sučasnoji  ukrajins'koji  literaturnoji  movy. - Kyjiv.
Ševel'ov, Ju.  (2002).  Istoryčna  fonologija  ukrajins'koji  movy.  -  Harkiv.  

Morfologija 1.  
ECTS-bodovi:  4 
Jezik:  hrvatski  i  ukrajinski  
Trajanje:  1  semestar  (II. – zimski)              
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  vježbe  (=  2 P + 2 V)  
Uvjeti:  upisan   II.  semestar  
Ispit:  pismeni  i  usmeni  
Sadržaj:
(predavanja)
Morfem - morf - alomorfi,   morfemika,   tvorba,   neizvedena / izvedena  osnova,  nemotivirana / motivirana  osnova,  formant.  Načini  tvorbe:  morfološki,  morfološko-sintaktički,  leksičko-sintaktički,  leksičko-semantički.
(vježbe)
Uvježbavanje  prepoznavanja  tvorbenih  modela  i  stjecanje  sposobnosti  modeliranja  (na  osnovi  zadanih  elemenata).          
Cilj:  Usvajanje  morfemskoga  sustava,  načina  tvorbe  i  tvorbenih  modela  u  suvremenom  ukrajinskom  standardnom  jeziku  -  u  usporedbi  s  hrvatskim.        
Literatura:                      
Kučerenko, I.K.  (2003).  Teoretyčni  pytannja  gramatyky  ukrajins'koji  movy.  -  Kyjiv.
Pljušč, M.Ja.  (2000).  Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. –  Kyjiv.   
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. – Kn. 2: Morfologija  (1969). – Kyjiv:  Naukova  dumka.
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova  (1997). - Kyjiv:  Vyšča  škola.  
Popović, M.,  Trostinska, R.  (1990).  Morfologija  imenica  ukrajinskoga  jezika  (s  osvrtom  na  ruski  i  hrvatskosrpski  jezik). – Radovi  Zavoda  za  slavensku  filologiju, 25. –  Zagreb.   – Str.  49-72.
Preporučuje  se:
Klymenko, N.F.  (1984).  Slovotvorča  struktura  i  semantyka  skladnyh  sliv  u  sučasnij  ukrajins'kij   movi.  -  Kyjiv: Naukova  dumka.   
Kovalyk, I.I.  (1960).  Včennja   pro   slovotvir. – L'viv. 
Pljušč, M.Ja.  (1969).  Pytannja  slovotvoru  shidnoslov"jans'kyh  mov. - Kyjiv.  

Morfologija  2.
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski  i  hrvatski
Trajanje:  1  semestar  (III. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  vježbe  (=  2 P + 2 V)
Uvjeti:  upisan  III.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Gramatičke  kategorije  i  gramatička  značenja.  Leksičko  i  gramatičko  značenje.  Vrste  riječi  (po  funkciji  i  leksičko-gramatičkom  značenju).  Poseban  status  čestica,  uzvika,  modalnih  riječi,  predikativa.
(vježbe)
Uvježbavanje  građe  -  usporedba  s  hrvatskim.
Cilj:  Usvajanje  jezičnoga  sustava  na  morfološkoj  (fleksijskoj  i  tvorbenoj  razini).
Literatura:    
Kučerenko, I.K.  (2003).  Teoretyčni  pytannja  gramatyky  ukrajins'koji  movy.  -  Kyjiv.
Pljušč, M.Ja.  (2000).  Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. –  Kyjiv.   
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. – Kn. 2: Morfologija  (1969). – Kyjiv:  Naukova  dumka.
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova  (1997). - Kyjiv:  Vyšča  škola.  
Popović, M.,  Trostinska, R.  (1990).  Morfologija  imenica  ukrajinskoga  jezika  (s  osvrtom  na  ruski  i  hrvatskosrpski  jezik). – Radovi  Zavoda  za  slavensku  filologiju, 25. –  Zagreb.   – Str.  49-72.
Preporučuje  se:
Klymenko, N.F.  (1984).  Slovotvorča  struktura  i  semantyka  skladnyh  sliv  u  sučasnij  ukrajins'kij   movi.  -  Kyjiv: Naukova  dumka.   
Kovalyk, I.I.  (1960).  Včennja   pro   slovotvir. – L'viv. 
Pljušč, M.Ja.  (1969).  Pytannja  slovotvoru  shidnoslov"jans'kyh  mov. - Kyjiv.  

Sintaksa 1.  
ECTS-bodovi:  4 
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (V. – zimski)  
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  vježbe  (=  2 P + 1 V) 
Uvjeti:  upisan   V.  semestar 
Ispit:  pismeni  i  usmeni  
Sadržaj:  
(predavanja)
Definicija  predmeta. Skupovi riječi (tipovi  sveza  po  različitim kriterijima). Sinkretizam.  Hijerarhija  sintaktičkih  jedinica  -  od   skupa  riječi / sintagme  do  teksta. Višeaspektnost  sintaktičkih  jedinica  (logički,  strukturni,  semantički,  komunikativni  i  drugi   aspekti).  Rečenica.  Jednostavna  rečenica.  Pojam  predikativnosti.  Dvodjelne,  jednodjelne,  krnje  i  eliptične  rečenice.  Glavni  i  sporedni  dijelovi  rečenice.  Determinante.         
(vježbe)
Uvježbavanje  sintaktičkog  gradiva  obrađenoga  na  predavanjima.  Ciljano  sastavljane  rečenice,  tekstovi,  vježbe,  prijevod  s  hrv.  na  ukr.  i  obratno.  Obrađivanje  interpunkcije  (kontrastivno  s  hrvatskom).
Cilj:  upoznavanje  studenata  sa  sintaktičkim  sustavom  ukrajinskoga  jezika  na  modalnoj,  gramatičko-semantičkoj i komunikacijsko-pragmatičkoj razini, usvajanje osnovnih modalnih  shema  i  tipova  rečenica,  pravila  interpunkcije.  Kroz  usmeni  i  pismeni  način  izražavanja  studenti  se  sve  više  osamostaljuju  u  sposobnosti  iznošenja  misli  na  ukrajinskom  jeziku.
Literatura:
Pljušč,  M. Ja. (2000).  Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. – Kyjiv.  
Ponomariv,  O. D. (2001).  Sučasna  ukrajins'ka  mova.  -  Kyjiv.  
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. - Kn. 3:  Syntaksys  (1973). - Kyjiv:Naukova  dumka.         
Vyhovanec',  I. R. (1993). Gramatyka   ukrajins'koji   movy / Syntaksys.  -  Kyjiv                   
Preporučuje  se.
Kulyk, B.M.  (1961).  Kurs  sučasnoji  ukrajins'koji  lit.  movy. – Č. II:  Syntaksys. – Kyjiv.
Pazjak,  O. M.  i  dr.  (2000).  Ukrajins'ka  mova / Praktykum.  -  Kyjiv.  
Barić, E.  i  dr.  (1997).  Hrvatska  gramatika  (dio:  Sintaksa). – Zagreb.

Sintaksa  2.
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (VI. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  vježbe  (=  2 P + 1 V)
Uvjeti:  upisan  VI.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni   
Sadržaj:
(predavanja)
Složene  rečenice.  Vrste  rečenica  -  u  parataksi  i  hipotaksi.  Uloga  veznika.  Upravni  i  neupravni  govor.  Usporedba  sa  sintaksom  suvremenoga  hrvatskoga  standardnoga  jezika. 
(vježbe)
Uvježbavanje  sintaktičkoga  gradiva.  Ciljano  sastavljane  rečenice,  tekstovi,  vježbe,  prijevod  s  hrvatskoga  na  ukrajinski  i  obratno.  Obrađivanje  interpunkcije  (kontrastivno  s  hrvatskom).
Cilj:  Usvajanje  osnovnih  shema  i  tipova  rečenica,  točna  upotreba  interpunkcije,  stjecanje  sposobnosti  ispravnog  modeliranja  rečenica.
Literatura:
Pljušč,  M. Ja. (2000).  Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. – Kyjiv.  
Ponomariv,  O. D. (2001).  Sučasna  ukrajins'ka  mova.  -  Kyjiv.  
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova. - Kn. 3:  Syntaksys  (1973). - Kyjiv:Naukova  dumka.         
Vyhovanec',  I. R. (1993). Gramatyka   ukrajins'koji   movy / Syntaksys.  -  Kyjiv                   
Preporučuje  se.
Kulyk, B.M.  (1961).  Kurs  sučasnoji  ukrajins'koji  lit.  movy. – Č. II:  Syntaksys. – Kyjiv.
Pazjak,  O. M.  i  dr.  (2000).  Ukrajins'ka  mova / Praktykum.  -  Kyjiv.  
Barić, E.  i  dr.  (1997).  Hrvatska  gramatika  (dio:  Sintaksa). – Zagreb.

Historijska  gramatika  ukrajinskoga  jezika
ECTS-bodovi: 4
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1 semestar (VII. - zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 1 S) 
Uvjeti: upisan VII. semestar
Ispit: pismeni  i  usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Povijest nastanka i  razvoja fonetskoga  sustava i gramatičke strukture ukrajinskoga jezika.Analiza  promjena u fonetskom  sustavu i gramatičkoj strukturi.  Izdvajanje  posebnosti ukrajinskoga  jezika  i  usporedba  sa  srodnim  jezicima.  Naglasak  na kronologiji jezičnih promjena.
(seminar)
Posebno se obraća  pažnja na razlike u jezičnim  razinama: općeslavenskoj, istočnoslavenskoj i ukrajinskoj. 
Cilj:  Dati  studentima  znanja  iz  povijesti  razvoja  fonetskoga  sustava,  gramatičke  strukture  i  leksika  ukrajinskoga  jezika  radi  razumijevanja  njegova  suvremenoga  stanja.    
Literatura: 
Bezpal'ko, P., Bojčuk, M.K., Žovtobrjuh, M.A., Samijlenko, S.P., Taranenko, I.J. (1962). Istoryčna gramatyka ukrajins’koji  movy.  –  Kyjiv.
Žovtobrjuh, M.A.,  Voloh, O.T.,  Samijlenko,S.P.,  Slyn'ko,I.I.  (1980).  Istoryčna  gramatyka  ukrajins'koji  movy  -  Kyjiv.
Dodatna literatura:
Bevzenko, S.P.  (1960).  Istoryčna  morfologija  ukrajins'koji  movy.  -  Užgorod.
Caruk,O.  (1998).  Ukrajins'ka  mova  sered  inšyh  slov"jans'kyh. Etnologični  ta  gramatyčni  parametry.  -  Dnipropetrovs'k.
Istorija ukrajins'koji movy. -  Kn. 2:  Morfologija  (1978).  -  Kyjiv: Naukova dumka. 
Ševel'ov, Ju.  (2002).  Istoryčna  fonologija  ukrajins'koji  movy.  -  Harkiv.

Stilistika suvremenoga ukrajinskog  jezika
ECTS-bodovi:  4
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (VIII. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 1 S)
Uvjeti:  upisan  VIII.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni  
Sadržaj:
(predavanja)
Pitanja lingvostilistike, stilovi, funkcionalna stilistika suvremenoga ukrajinskog jezika.  
(seminar)
Analiza  tekstova.
Cilj: Stjecanje osnovnih spoznaja o stilskoj slojevitosti ukrajinskoga jezika u usporedbi s hrvatskim. Sposobnost pronalaženja stilskih i funkcionalnih ekvivalenata (gramatičkih i leksičkih) u prevođenju s ukrajinskoga na hrvatski. Razlikovanje standardnih i substandardnih oblika i leksika.
Literatura:
Koval’, A.P. (1978).  Praktyčna stylistyka ukrajins’koji movy. -  Kyjiv.
Mac’ko, L.I., Sydorenko, O.M., Mac’ko, O.M. (2003).  Stylistyka ukrajins’koji movy. - Kyjiv.
Ponomariv, O.D. (2000).  Stylistyka sučasnoji ukrajins’koji movy. -  Ternopil’.
Pylyns’kyj, M.M. (1976).  Movna norma i styl’. -  Kyjiv.
Preporučuje  se:
Vinogradov, V.V. (1963).  Stilistika. Teorija poetičeskoj reči. -  Moskva.

Leksikologija  i  frazeologija  ukrajinskoga  jezika
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (IX. – zimski)  
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 1 S)
Uvjeti:  upisan   IX.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj: 
(predavanja)  
Riječ.  Značenje  riječi.  Polisemija,  homonimija,  sinonimija,  antonimija,  paronimija.  Leksik  ukr.  jezika  s  gledišta  dijakronije  i  sinkronije.  Ukrajinska  leksikografija.  Frazeološki  podsustav  ukrajinskoga  jezika.  Ukrajinska  paremiologija.
(seminar)
Obrađivanje  višeznačnih  riječi,  homonima  -  posebno  međujezičnih,  sinonima,  antonima,  paronima,  aktivnog  i  pasivnog  leksika  prema  podrijetlu  i  dr.;  semantičke  klasifikacije  frazema,  transformacije  frazema  i  dr.
Cilj:  Produbljivanje  poznavanja   leksika  i  frazeologije  i  iskorištavanje  stečenoga  znanja  u  procesu  usmene  i  pismene  komunikacije.
Literatura:
Avksent'jev,  L. G.  (1977).  Frazeologija  sučasnoji   ukrajins'koji  movy. – Harkiv.  
Fink, Ž.  (2002).  Poredbena  frazeologija  -  pogled  izvana  i  iznutra. -  Zagreb: FF-press. 
Frazeologičnyj  slovnyk  ukrajins'koji  movy, I-II  (1993). – Kyjiv.  
Gorec'kyj,  P. Ja.  (1963).  Istorija  ukrajins'koji  leksykografiji. – Kyjiv.  
Menac, A.,  Trostinska, R.  (1993). Hrvatsko-rusko-ukrajinski  frazeološki  rječnik. – Zavod  za  lingvistiku  Fil.  fak.  Sveuč.  u  Zagrebu:  Mali  frazeološki  rječnici, 9  (2.  izd.). – Zagreb.  
Skrypnyk,  L. G.  (1973).  Frazeologija  ukrajins'koji  movy. – Kyjiv.  
Slovnyk  ukrajins'koji  movy, I-XI  (1970-1980).  – Kyjiv.  
Sučasna  ukrajins'ka  literaturna  mova:  Leksyka  i  frazeologija  (1973).  – Kyjiv.  
Preporučuje  se:
Mokienko, V.  (1980).  Slavjanskaja  frazeologija.  -  Moskva.

Ukrajinska  dijalektologija
ECTS-bodovi:  2
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (IX. – zimski)
Status:  izborni
Oblik  nastave:  predavanja  (=  2 P)
Uvjeti:  upisan   IX.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:  Dijalekti  ukrajinskoga  jezika.  Karakteristike  svih  triju  dijalekata.  Pojedini  govori.
Cilj:  Upoznavanje  ukrajinske  dijalektološke  karte,  karakteristikā  osnovnih  narječja.
Literatura:
Bevzenko,  S. P.  (1980). Ukrajins'ka   dialektologija. –  Kyjiv.  
Govory   ukrajins'koji   movy  (1977). –  Kyjiv.  
Sučasna ukrajins'ka literaturna mova (Za red. Gryščenka, A.P.) (1997).- Kyjiv:Vyšča  škola.
Ukrajins'ka   dialektna  leksyka  (1987). – Kyjiv:  Naukova  dumka.    

Teorija i praksa prevođenja  
ECTS-bodovi: 5
Jezik: ukrajinski
Trajanje:  1 semestar  (IX. - zimski)  
Status: obvezatni
Oblik nastave:  predavanja  i  vježbe   (= 1 P + 3 V)
Uvjeti:  upisan  IX.  semestar
Ispit: pismeni 
Sadržaj:
(predavanja)
Uporaba jezika u različitim komunikacijskim situacijama i u različitim prilikama. Produbljeno proučavanje modernih zahtjeva prevođenja. Realiziranje teorije prevođenja u praksi.
(vježbe)
Stilistička analiza i prijevod različitih tipova tekstova. 
Cilj: uočavanje obilježja različitih funkcionalnih stilova u ukrajinskoj i hrvatskoj književnosti, stilistička analiza i sposobnost prevođenja tekstova, priprema kvalificiranih prevoditelja, cementiranje stečenih znanja, modeli prevođenja modernijim kriterijima   teorije prijevoda, stjecanje vještine prevođenja.
Literatura:
Koptilov, V.V. (1982). Teorija i praktyka perekladu.- Kyjiv. 
Kul'tura ukrajins'koji movy. Dovidnyk (1990).- Kyjiv.
Menac, A., Kovalj, A. (1979). Ukrajinsko-hrvatski ili srpski i hrvatsko- ili srpsko-ukrajinski rječnik.- Zagreb. 
Ponomariv, O.D.  (2000).  Stylistyka  sučasnoji  ukrajins'koji  movy. - Kyjiv.  
Slovnyk synonimiv ukrajins'koji movy (2000).- Kyjiv. 
Slovnyk  ukrajins'koji  movy, I-XI  (1970-1980). - Kyjiv.
Styl' i čas. Hrestomatija (1983). - Kyjiv
Preporučuje se:
Vlahov, S., Florin, S. (1980). Neperevodimoje v perevode.- Moskva. 
  
Prevođenje  književnih  tekstova
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (IX. - zimski)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  vježbe  (=  2 V)
Uvjeti: upisan   IX.  semestar
Ispit:  pismeni
Sadržaj:  Rad  na  složenijim  tekstovima  zahtjevne  tematike.  Pisanje  sastavaka  na  zahtjevne  teme.
Cilj:  stjecanje  jezičnih  kompetencija  predviđenih  za  studente  prevoditeljsko-kulturološkog  smjera.
Literatura:
Ponomariv,  O. D. (2000).  Stylistyka  sučasnoji  ukrajins'koji  movy. – Kyjiv.  
Koptilov,  V.V. (1982).  Teorija  i  praktyka  perekladu. – Kyjiv.  
Menac, A.,  Kovalj, A. (1979) Ukrajinsko-hrvatski  ili  srpski  i  hrvatsko-  ili  srpsko-ukrajinski  rječnik. – Zagreb.  
Menac, A.,  Trostinska, R. (1993).  Hrvatsko-rusko-ukrajinski  frazeološki  rječnik. – Zagreb.  

Funkcionalni  stilovi  i  prevođenje
ECTS-bodovi:  2
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (IX. – zimski)
Status:  izborni
Oblik  nastave:  predavanja  i  vježbe  (=  1 P + 1 V)
Uvjeti:  upisan   IX.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Strukturiranost  teksta  i  stilska  obilježja.
(vježbe)
Rad  na  složenijim  tekstovima.  Prepoznavanje  stilskih  obilježja. Pisanje  složenijih  sastavaka.
Cilj:  Stjecanje  jezičnih  kompetencija  za  prevođenje  beletrističkih  i  stručnih  tekstova.
Literatura:
Koval',  A. P. (1978).  Praktyčna  stylistyka  ukrajins'koji  movy. -  Kyjiv.  
Mac'ko,  L. I.  i  dr. (2003).  Stylistyka  ukrajins'koji  movy. – Kyjiv.  
Ponomariv, O.D. (2000).  Stylistyka  sučasnoji  ukrajins'koji  movy. – Kyjiv.
Rječnici.  Tekstovi.

Analiza  prijevoda  s  ukrajinskoga  na   hrvatski  i  s  hrvatskoga  na  ukrajinski
ECTS-bodovi:  2
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (IX. – zimski)
Status:  izborni
Oblik  nastave:  seminar  (=  2 S)
Uvjeti: upisan  IX.  semestar
Ispit:  pismeni
Sadržaj:  Obrađivanje  hrvatskih  prijevoda  ukrajinskih  autora  i  ukrajinskih  prijevoda  hrvatskih  autora.
Cilj:  Stjecanje  vještine  prevođenja.
Literatura:
Tekstovi  hrvatskih  autora  prevedenih  na  ukrajinski.
Tekstovi  ukrajinskih  autora  prevedenih  na  hrvatski.
Rječnici.

Poglavlja  iz  slavistike
ECTS-bodovi: 2
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (IX. – zimski)
Status:  izborni
Oblik  nastave:  predavanja  (=  2 P)
Uvjeti:  upisan  IX.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:  Poglavlja  iz  slavistike  -  usporedba  s  analognim  ili  adekvatnim  pojavama  u  drugim  slavenskim  jezicima,  s  jedne  strane,  i  u  ukrajinskom,  s  druge.
Cilj:  Razumijevanje  pojava  u  razvoju  slavenskih  jezika  -  kontrastivno.
Literatura:
Čekmonas, V. (1988).  Vvedenie  v  slavjanskuju  filologiju. – Viljnjus.
Ogijenko, I. (1995).  Istorija  ukrajins'koji  literaturnoji  movy. – Kyjiv.
Damjanović, S. (2000).  Staroslavenski  glasovi  i  oblici.  -  zagreb.
Katičić, R. (2000).  Novi  jezikoslovni  ogledi. – Zagreb.
Paščenko, E. (1999). Etnogeneza  i  mitologija  Hrvata  u  kontekstu  Ukrajine. – Zagreb.
Dodatna  literatura:
Bevzenko, S.P. (1991). Istorija  ukrajins'kogo  movoznavstva.  Istorija  vyvčennja  ukrajins'koji  movy. – Kyjiv.
Istorija  ukrajins'koji  kul'tury, I-V  (2001). – Kyjiv.
Ševel'ov, Ju. (2002).  Portrety  ukrajins'kyh  movoznavciv. – Kyjiv.    
Tymošyk, M. (2003). Istorija  vydavnyčoji  spravy. – Kyjiv.
Simeon, R. (1969). Enciklopedijski  rječnik  lingvističkih  naziva, I-II. – Zagreb.
Tolstoj, N.I.  (1995). Jezik  slovenske  kulture. – Niš.  

Uvod  u  ukrajinsku  književnost kroz povijest 
ECTS-bodovi:  4
Jezik:  hrvatski 
Trajanje:  1  semestar  (I. -  zimski)
Status:  obvezatni 
Oblik  nastave:  predavanja  (=  4 P)
Uvjeti:  upisan  I.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni 
Sadržaj: Kronološki  pregled  temeljnih  činjenica,  bitnih  za  formiranje  ukrajinskoga  naroda,  njegova  jezika,  književnosti,  kulture. Povijest ukrajinske književnosti - razdoblja i književni pravci. Razvoj  književne  kritike.  
Cilj: Upoznavanje početaka i razvoja ukrajinske književnosti, njezino  smještanje  u okvire slavenskih i drugih  književnosti
Literatura: 
Galič, O. i  dr. (2001). Teorija literatury. – Kyjiv.
Encyklopedija  ukrajinoznavstva  (1993). – L'viv. 
Kačkan, V. A.  (1994).  Ukrajins'ke  narodoznavstvo  v  imenah.  – Kyjiv. 
Žukovs'kyj, A.,  Subtel'nyj, O.  (1991).  Narys  istoriji  Ukrajiny. – L'viv.
Solar, M.  (1974).  Teorija  književnosti. – Zagreb.

Ukrajinska  književnost  1. 
ECTS-bodovi:  5
Jezik: hrvatski  i  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (II. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  (=  2 P)
Uvjeti:  upisan  II.  semestar  
Ispit:  pismeni  i  usmeni 
Sadržaj: Usmena i pisana ukrajinska književnost. Radovi i vrste ukrajinske usmene književnosti; specifičnosti i sličnosti sa slavenskim usmenim književnostima. Početci pisane književnosti. Prijevodi i originalna djela. Evanđelja, ljetopisi, razvoj dramskih oblika, poezija, proza. Prve tiskare. Pregled značajnih autora i djela do kraja 17. stoljeća.
Cilj: Upoznavanje  ukrajinske  književnosti  od  početaka  do  kraja  17. stoljeća.
Literatura:
Čyževs'kyj, D. I.  (2003).  Istorija  ukrajins'koji  literatury. – Kyjiv.
Gricaj, M. i dr. (1978). Davnja  ukrajins'ka  literatura. – Kyjiv. 
Gruševs'kyj, M.  (1993). Istorija  ukrajins'koji  literatury, I-VI. – Kyjiv.
Jevremov, S.  (1995).  Istorija  ukrajins'kogo  pys'menstva. – Kyjiv.
Stepanyšyn, B. (2000).  Davnja  ukrajins'ka  literatura  v  školi. – Kyjiv.

Ukrajinska književnost  2  
ECTS-bodovi: 5
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1 semestar  (III. – zimski)               
Status: obvezatni
Oblik nastave:  predavanja i seminar  (= 3 P + 1 S)
Uvjeti: upisan  III.  semestar             . 
Ispit: pismeni  i  usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Upoznavanje s osnovnim tendencijama i predstavnicima ukrajinske književnosti - od predromantizma te romantizma; začeci prosvjetiteljskog realizma i nastanak kritičkog realizma. Taras Ševčenko. Njegovo mjesto i značenje u duhovnome životu nacije i daljem razvoju ukrajinske književnosti.
(seminar)
Analiza gradiva predočenog na predavanjima. Znanstveno interpretiranje djela metodom sistemskog proučavanja strukture i smisla teksta.
Cilj: Stvaranje cjelovite slike o dostignućima ukrajinske književnosti  prve polovice 19. stoljeća, razvijanje  umijeća analize idejno-estetskih, stilskih osobina ukrajinske klasike; formiranje kompetentnog predstavnika struke.
Literatura: 
Čyževs'kyj, D. (2003). Istorija ukrajin'koji literatury.- Kyjiv.
Gruševs'kyj, M. (1993). Istorija ukrajins'koji literatury, I-VI .- Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury XIX. st., I-III (1997). - Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII  (1967 – 1971). – Kyjiv.
Jefremov, S. (1919). Istorija ukrajins'kogo pys'menstva. -  Kyjiv - Leipzig.
Ukrajins'ka  literatura u portretah i dovidkah. Davn'a literatura – literatura XIX st. (2000).- Kyjiv.
Preporučuje se: 
Flaker, A. (1988). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj // Hrvatska-Ukrajina . Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra.-Zagreb.
Franko, I. (1984). Narys istoriji ukrajins'koji literatury do 1890, I-III. - Kyjiv.
Menac, A. (1998). Ukrajinska lirika.-Zagreb.
Ukrajins'ka literaturna encyklopedija, I-V  (1988-1994). - Kyjiv.

Ukrajinska književnost  3   
ECTS-bodovi: 5 
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1 semestar   (IV. –  ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: predavanja i seminar (= 3 P + 1 S) 
Uvjeti: upisan IV. semestar
Ispit: pismeni  i  usmeni 
Sadržaj:
(predavanja)
Ukrajinska književnost na pragu novoga doba, formiranje realizma (svih vrsta) od druge polovice 19. stoljeća do neoromantizma kraja 19.- poč. 20. stoljeća – u općeslavenskom te europskome kontekstu. Začeci moderne, značenje Ivana  Franka,  Lesje Ukrajinke. 
(seminar)
Analiza gradiva predočenog na predavanjima. Znanstveno interpretiranje djela metodom sistemskog proučavanja strukture i smisla teksta.
Cilj: Stvaranje cjelovite slike o dostignućima ukrajinske književnosti 19. stoljeća, razvijanje  umijeća analize idejno-estetskih, stilskih osobina ukrajinske klasike; formiranje kompetentnog predstavnika struke.
Literatura: 
Čyževs'kyj, D. (2003). Istorija ukrajin'koji literatury.- Kyjiv.
Gruševs'kyj, M. (1993). Istorija  ukrajins'koji  literatury, I-VI. -  Kyjiv
Istorija ukrajins'koji literatury XIX. st., I-III (1997). - Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII (1967 – 1970). – Kyjiv.
Jefremov, S. (1919). Istorija ukrajins'kogo pys'menstva. – Kyjiv - Leipzig.  
Ukrajins'ka  literatura u portretah i dovidkah. Davn'a literatura – literatura XIX st. (2000).- Kyjiv.
Preporučuje se:
 Flaker, A. (1988). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj // Hrvatska-Ukrajina . Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra.-Zagreb. 
Franko, I. (1984). Narys istoriji ukrajins'koji literatury do 1890. roku, I-III. - Kyjiv.
Menac, A. (1998). Ukrajinska lirika.-Zagreb.      
Ukrajins'ka literaturna encyklopedija, I-V (1988-1994). - Kyjiv.

Ukrajinska  književnost  4.
ECTS-bodovi:  5    
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (V. – zimski)  
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 2 S)
Uvjeti:  upisan  V.  semestar
Ispit:  pismeni i usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Uz  davanje  općih  obilježja  stilskih  formacija  upoznavanje  studenata  s  novom  poviješću  ukrajinske  književnosti,  koja  obuhvaća  bogatu  i  raznoliku  ukrajinsku  modernu  (neoromantizam,  simbolizam,  impresionizam).
(seminar)
Proučavanje  djela  ukrajinskih  klasika,  pisanje  referata.
Cilj:  Viđenje  ukrajinske  književnosti  moderne  u  općeeuropskom   književnom  kontekstu.
Literatura:
Agejeva, V. (1994). Ukrajins'ka  impresionistyčna  proza.- Kyjiv.
Antologija svitovoji literaturno-krytyčnoji dumky XX st.( Za  red. M. Zubryc'koji)  (1996). – L'viv.
Bezhutryj, Ju. (2003).  M. Hvyl'ovyj: Problemy interpretaciji. - Harkiv.
Bilec'kyj, O. (1996). Zibrannja prac', I-V. - Kyjiv.
Flaker, A. (1978). Stilske formacije.- Zagreb 
Gender i kul'tura (2001). – Kyjiv.
Grabovyč, G. (1997).  Istorija ukrajins'koji  literatury. – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury XX stolittja, I-II (1994). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII (1967 - !970). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-V (1923 – 1927). – Kyjiv. 
Jefremov, S. (1919). Istorija ukrajins'kogo pys'menstva. – Kyjiv – Leipzig.
Kononenko, P. (1997). Ukrajins'ka literatura. Problemy rozvytku. – Kyjiv.
Kostjuk, G. (1983). U sviti idej i obraziv. – München: Sučasnist'
Lavrinenko, Ju. (2002). Rozstriljane vidrodžennja. Antologija 1917 – 1933. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2001). Istorija ukrajins'koji literatury. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2002). Romantyčnyj epos: Efekt romantyzmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv. 
Odarčenko, P. (1995). Ukrajins'ka literatura. – Kyjiv.
Pavlyčko, S. (1999). Dyskurs modernizmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv.
Salyga, T. (1997).  Imperatyv: Literaturoznavči  statti. – L'viv.
Solovej, E. (1999). Ukrajins'ka filosofs'ka liryka. – Kyjiv.
Ukrajins'ka literaturna encyklopedija, I-V (1988 – 1994). – Kyjiv.
Ukrajins'ka literatura u zagal'noslov''jans'komu i svitovomu konteksti, I-V (1987 – 1994). – Kyjiv.
Preporučuje se: 
Flaker, A. (1984). Ruska avangarda. – Zagreb.
Flaker, A. (1996). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj. Hrvatska/Ukrajina // Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra (1996). – Zagreb.
Menac, A. (1998). Ukrajinska lirika. – Zagreb.
Monografije o pojedinim piscima
Šereh (Ševel'ov), Ju. (1993). Tretja storoža. Literatura. Mystectvo. Ideologiji. – Kyjiv.

Ukrajinska  književnost  5.
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (VI. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 2 S)
Uvjeti:  upisan  VI.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Ukrajinska  moderna.  Ekspresionizam  i  druga  strujanja.  Književni  pravci,  tendencije,  književne  škole.
(seminar)
Proučavanje  djela  ukrajinskih  klasika,  pisanje  referata.  
Cilj:  Viđenje  ukrajinske  književne  moderne  u  općeeuropskom  književnom  kontekstu.
Literatura:
Agejeva, V. (1994). Ukrajins'ka  impresionistyčna  proza.- Kyjiv.
Antologija svitovoji literaturno-krytyčnoji dumky XX st.( Za  red. M. Zubryc'koji)  (1996). – L'viv.
Bezhutryj, Ju. (2003).  M. Hvyl'ovyj: Problemy interpretaciji. - Harkiv.
Bilec'kyj, O. (1996). Zibrannja prac', I-V. - Kyjiv.
Flaker, A. (1978). Stilske formacije.- Zagreb 
Gender i kul'tura (2001). – Kyjiv.
Grabovyč, G. (1997).  Istorija ukrajins'koji  literatury. – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury XX stolittja, I-II (1994). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII (1967 - !970). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-V (1923 – 1927). – Kyjiv. 
Jefremov, S. (1919). Istorija ukrajins'kogo pys'menstva. – Kyjiv – Leipzig.
Kononenko, P. (1997). Ukrajins'ka literatura. Problemy rozvytku. – Kyjiv.
Kostjuk, G. (1983). U sviti idej i obraziv. – München: Sučasnist'
Lavrinenko, Ju. (2002). Rozstriljane vidrodžennja. Antologija 1917 – 1933. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2001). Istorija ukrajins'koji literatury. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2002). Romantyčnyj epos: Efekt romantyzmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv. 
Odarčenko, P. (1995). Ukrajins'ka literatura. – Kyjiv.
Pavlyčko, S. (1999). Dyskurs modernizmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv.
Salyga, T. (1997).  Imperatyv: Literaturoznavči  statti. – L'viv.
Solovej, E. (1999). Ukrajins'ka filosofs'ka liryka. – Kyjiv.
Ukrajins'ka literaturna encyklopedija, I-V (1988 – 1994). – Kyjiv.
Ukrajins'ka literatura u zagal'noslov''jans'komu i svitovomu konteksti, I-V (1987 – 1994). – Kyjiv.
Preporučuje se: 
Flaker, A. (1984). Ruska avangarda. – Zagreb.
Flaker, A. (1996). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj. Hrvatska/Ukrajina // Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra (1996). – Zagreb.
Menac, A. (1998). Ukrajinska lirika. – Zagreb.
Monografije o pojedinim piscima
Šereh (Ševel'ov), Ju. (1993). Tretja storoža. Literatura. Mystectvo. Ideologiji. – Kyjiv.

Ukrajinska  književnost  6.     
ECTS-bodovi:  5  
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (VII. – zimski)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 2 S)
Uvjeti:  upisan  VII.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni  
Sadržaj:
(predavanja)
Upoznavanje  studenata  s  najnovijom  poviješću  ukrajinske  književnosti.  Književnost  revolucionarne  avangarde,  "strijeljanog  preporoda",  socrealizma.
(seminar)  
Proučavanje  ukrajinske  poezije  XX. stoljeća  -  od  simbolizma  do  postmoderne.  Pisanje  seminarskih  radova.
Cilj:  Pokazati  procvat  ukrajinske  književnosti  20-ih – 30-ih godina  XX. st.  i  uništenje  cijele  generacije  pisaca..
Literatura:
Antologija svitovoji literaturno-krytyčnoji dumky XX st.( Za  red. M. Zubryc'koji)  (1996). – L'viv.
Bezhutryj, Ju. (2003).  M. Hvyl'ovyj: Problemy interpretaciji. - Harkiv.
Bilec'kyj, O. (1996). Zibrannja prac', I-V. - Kyjiv.
Flaker, A. (1978). Stilske formacije.- Zagreb 
Gender i kul'tura (2001). – Kyjiv.
Grabovyč, G. (1997).  Istorija ukrajins'koji  literatury. – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury XX stolittja, I-II (1994). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII (1967 - !970). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-V (1923 – 1927). – Kyjiv. 
Jefremov, S. (1919). Istorija ukrajins'kogo pys'menstva. – Kyjiv – Leipzig.
Kononenko, P. (1997). Ukrajins'ka literatura. Problemy rozvytku. – Kyjiv.
Kostjuk, G. (1983). U sviti idej i obraziv. – München: Sučasnist'
Lavrinenko, Ju. (2002). Rozstriljane vidrodžennja. Antologija 1917 – 1933. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2001). Istorija ukrajins'koji literatury. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2002). Romantyčnyj epos: Efekt romantyzmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv. 
Odarčenko, P. (1995). Ukrajins'ka literatura. – Kyjiv.
Pavlyčko, S. (1999). Dyskurs modernizmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv.
Salyga, T. (1997).  Imperatyv: Literaturoznavči  statti. – L'viv.
Solovej, E. (1999). Ukrajins'ka filosofs'ka liryka. – Kyjiv.
Ukrajins'ka literaturna encyklopedija, I-V (1988 – 1994). – Kyjiv.
Ukrajins'ka literatura u zagal'noslov''jans'komu i svitovomu konteksti, I-V (1987 – 1994). – Kyjiv.
Preporučuje se: 
Flaker, A. (1984). Ruska avangarda. – Zagreb.
Flaker, A. (1996). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj. Hrvatska/Ukrajina // Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra (1996). – Zagreb.
Menac, A. (1998). Ukrajinska lirika. – Zagreb.
Monografije o pojedinim piscima
Šereh (Ševel'ov), Ju. (1993). Tretja storoža. Literatura. Mystectvo. Ideologiji. – Kyjiv.
Prijevodi  A. Flakera  u  časopisima:
Croatica, 19 (XIV)  (1982). – Zagreb.
Mogućnosti, 9-10  (15)  (1950). – Split.
Književna  smotra, 40 (XII)  (1980). – Zagreb.

Ukrajinska  književnost  7.
ECTS-bodovi:  5
Jezik:  ukrajinski
Trajanje:  1  semestar  (VIII. – ljetni)
Status:  obvezatni
Oblik  nastave:  predavanja  i  seminar  (=  2 P + 2 S)
Uvjeti:  upisan  VIII.  semestar
Ispit:  pismeni  i  usmeni
Sadržaj:
(predavanja)
Književnost  "šezdesetnika",  postmoderna.  Stvaralaštvo  ukrajinske  dijaspore.
(seminar)
Proučavanje  strukture  i  smisla  tekstova.  Analiza  gradiva  predočenoga  na  predavanjima.  Pisanje  seminarskih  radova.
Cilj:  Viđenje  ukrajinske  književnosti  XX.  stoljeća  u  općeeuropskom  kontekstu.
Literatura:
Antologija svitovoji literaturno-krytyčnoji dumky XX st.( Za  red. M. Zubryc'koji)  (1996). – L'viv.
Bezhutryj, Ju. (2003).  M. Hvyl'ovyj: Problemy interpretaciji. - Harkiv.
Bilec'kyj, O. (1996). Zibrannja prac', I-V. - Kyjiv.
Flaker, A. (1978). Stilske formacije.- Zagreb 
Gender i kul'tura (2001). – Kyjiv.
Grabovyč, G. (1997).  Istorija ukrajins'koji  literatury. – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury XX stolittja, I-II (1994). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII (1967 - !970). – Kyjiv.
Istorija ukrajins'koji literatury, I-V (1923 – 1927). – Kyjiv. 
Jefremov, S. (1919). Istorija ukrajins'kogo pys'menstva. – Kyjiv – Leipzig.
Kononenko, P. (1997). Ukrajins'ka literatura. Problemy rozvytku. – Kyjiv.
Kostjuk, G. (1983). U sviti idej i obraziv. – München: Sučasnist'
Lavrinenko, Ju. (2002). Rozstriljane vidrodžennja. Antologija 1917 – 1933. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2001). Istorija ukrajins'koji literatury. – Kyjiv.
Najenko, M. K. (2002). Romantyčnyj epos: Efekt romantyzmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv. 
Odarčenko, P. (1995). Ukrajins'ka literatura. – Kyjiv.
Pavlyčko, S. (1999). Dyskurs modernizmu v ukrajins'kij literaturi. – Kyjiv.
Salyga, T. (1997).  Imperatyv: Literaturoznavči  statti. – L'viv.
Solovej, E. (1999). Ukrajins'ka filosofs'ka liryka. – Kyjiv.
Ukrajins'ka literaturna encyklopedija, I-V (1988 – 1994). – Kyjiv.
Ukrajins'ka literatura u zagal'noslov''jans'komu i svitovomu konteksti, I-V (1987 – 1994). – Kyjiv.
Preporučuje se: 
Flaker, A. (1984). Ruska avangarda. – Zagreb.
Flaker, A. (1996). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj. Hrvatska/Ukrajina // Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra (1996). – Zagreb.
Menac, A. (1998). Ukrajinska lirika. – Zagreb.
Monografije o pojedinim piscima
Šereh (Ševel'ov), Ju. (1993). Tretja storoža. Literatura. Mystectvo. Ideologiji. – Kyjiv.
Prijevodi  A. Flakera  u  časopisima:
Croatica, 19 (XIV)  (1982). – Zagreb.
Mogućnosti, 9-10  (15)  (1950). – Split.
Književna  smotra, 40 (XII)  (1980). – Zagreb.

Ivan Franko 
ECTS-bodovi: 2
Jezik: ukrajinski 
Trajanje: 1 semestar 
Status: izborni 
Oblik nastave:  seminar  (=  2 S)
Uvjeti: upisan  III.  semestar 
Ispit: kolokvij
Sadržaj: Proučavanje života i stvaralaštva velikana ukrajinske književnosti,  uz pregled književnopovijesnog razdoblja i utjecaj na njega znanstvenih radova i književnih djela Ivana Franka. 
Cilj: U svojim seminarskim radovima studenti samostalno obrađuju pojedine znanstvene radove i teme, stavljajući ih u europski književni kontekst, analiziraju djela (poezija, proza, dramaturgija, kritične radove i eseje) Ivana Franka. O svakoj se obrađenoj temi na seminaru vodi rasprava.
Literatura:
Antologija svitovoji literaturno-krytyčnoji dumky XX st./ Za red. M.Zubryc'koji. (1996). – Ljviv. 
Bagins'ka Ju.(1996). Poema «Mojsej» jak zapovit ukrajins'komu narodovi// Dyvoslovo. - Kyjiv. 
Čopyk R. (2001). Esse Homo: Dobra zvistka vid Ivana Franka – Ljviv. 
Čopyk R. (1998). Perestupnyj vik. – Ljviv – Ivano-Frankivs'k. 
Galyč O., Nazarec' V., Vasyl'jev J. (2001). Teorija literatury: Pidručnyk. – Kyjiv. 
Gavryljuk O. (2001).Vyvčennja tvorčosti Ivana Franka v školi. – Ternopilj. 
Gorak R. (1987).Tryči meni javljalasja ljubov: povist'- ese. – Kyjiv. 
Ivan Franko. Zibrannja tvoriv u 50-ty tomah. (1979).  – Kyjiv. 
Ivanyčuk R. (1987). Šramy na skali. – Ljviv. 
Iljnyc'kyj M. (1988).U vymirah času. – Kyjiv. 
Internet 
Moroz A.N. (1977). Ivan Franko. Seminarij. – Kyjiv. 
Pavlyčko S. (2002). Teorija literatury. – Kyjiv. 
Spogady pro Ivana Franka. (1981). – Kyjiv. 
Stepanyšyn B. (1994). Vseobijmajuči oči Ukrajiny:Ivan Franko ta Oleksandr Dovženko. –Rivne.
Ukrajins'ka literatura u portretah i dovidkah: Davnja literatura – literatura XIX st. (2000).– Kyjiv. 

Ukrajinska  usmena  književnost 
ECTS-bodovi:  2
Jezik:  hrvatski i/ili ukrajinski jezik
Trajanje:  1  semestar  
Izborni:  izborni 
Oblik  nastave:   seminar  (=  2 S)
Uvjeti:  upisan  III.  semestar 
Ispit:  usmeni 
Sadržaj: Ukrajinske usmene dume i njihove sličnosti s hrvatskim usmenim bugarščicama; Ukrajinska usmena balada.
Cilj: Upoznavanje i usvajanje ukrajinske usmene narodne baštine.
Literatura:
Kurdan, B.P.  (1965).  Ukrainskij  narodnyj  epos. – Moskva.
Nud'ga, G.A. (1968).  Dumy. – Kyjiv. 
Nud'ga, G.A. (1970).  Ukrajins'ka  balada.  -  Kyjiv.

Suvremena  ukrajinska  proza
ECTS-bodovi:  2
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1  semestar
Status: izborni
Oblik nastave:  seminar  (=  2 S)
Uvjeti:  upisan  III.  semestar
Ispit: pismeni  i  usmeni 
Sadržaj: Ukrajinska  proza   90-ih  godina  XX.  stoljeća,  posebno  "ženska  proza".  
Cilj:  Upoznavanje  studenata  s  najnovijim  ostvarenjima  ukrajinske  proze  (lavovska,  žitomirska  i  kijevska  književna  škola).
Literatura:  Tekstovi  predstavnika / predstavnica  lavovske,  žitomirske  i  kijevske  književne  škole,  osobito  Oksane  Zabužko.
 
Ukrajinsko-hrvatske književne veze 
ECTS-bodovi: 2 
Jezik: ukrajinski 
Trajanje: 1 semestar 
Status: izborni
Oblik nastave:  predavanja  (=  2 P)
Uvjeti:  upisan  III.  semestar 
Ispit: usmeni
Sadržaj:  Sistematsko komparativno proučavanje ukrajinsko-hrvatskih književnih veza u okvirima osnovnih književno-povijesnih razdoblja; sagledavanje aktualnih tema i problema kao etnogeneza Hrvata u kontekstu Ukrajine;  srednjovjekovna književnost  na prostoru Ukrajine te Hrvatske, mogućnosti i perspektive interpretiranja («tamna mjesta» u Slovu...,  Poljički statut i Rus'ka pravda). Barokno razdoblje kao građa za analizu djela na kontaktnoj, tipološkoj, stilskoj razini (Juraj Križanić i Ukrajina ).  Tipologija razvitka romantizma u hrvatskoj i ukrajinskoj književnosti. Taras Ševčenko kod Hrvata.  Kranjčevih i Franko. Analogije u nastanku i razvitku moderne u hrvatskoj  te ukrajinskoj književnostima. Kompariranje razvojnih tendencija u hrvatskoj te ukrajinskoj književnosti tijekom 20. stoljeća.
Cilj: Stečena tijekom studiranja znanja usmjeravaju se na niz problema koji mogu postati temom magistarskih radova.
Literatura: 	
Dragojević N. (1996). Ukrajinska književnost u Hrvatskoj (i druga građa za bibliografiju).  Hrvatska / Ukrajina.- Zagreb.
Hrvatska/Ukrajina. Kulturne veze od Jadrana do Dnjepra (1996).- Zagreb. 
Paščenko E. (1999). Etnogeneza i mitologija Hrvata u kontekstu Ukrajine. - Zagreb.
Ukrajins'ka literatura u mižslov"jans'komu ta zagal'nosvitovomu konteksti, I-V (1987). –Kyjiv.

Ukrajinski barok u slavenskom kontekstu
ECTS-bodovi: 2
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1 semestar 
Status: izborni
Oblik nastave: predavanja (=  2 P)
Uvjeti:  upisan  III.  semestar
Ispit: usmeni
Sadržaj:  Definicija predmeta i povijesno-kulturnih okolnosti nastanka ukrajinskog baroka  u  uvjetima polemike u okviru religijski srodnih ali konfesijski konfrontirajućih društava. Jedna od idejnih osobina kulture razdoblja -  barokni slavizam što se izrazilo u  karakteru veza ukrajinskog baroka s drugim slavenskim književnostima: od polemičkih (poljski barok), kontaktnih (hrvatski barok), do influentnih (zemlje pravoslavnog kruga) procesa. Uloga ukrajinske kulture u formiranju i evoluciji djelatnosti Jurja Križanića, mjesto ukrajinske kulture u nastanku baroknih pojava u ruskoj književnosti  -17. i srpskoj  -18. stoljeća. Odjeci baroka u kulturama narednih razdoblja. 
Cilj: raširiti znanja o baroku kao općeevropskoj pojavi te ukrajinskom baroku kao djelu općeevropske kulture, predočiti osobitosti  literarne kulture baroka, formirati kompetenciju u poimanju baroknog svjetonazora,  slavizma s posebnim osvrtom na ukrajinsko-slavenske veze.
Literatura: 
Čyževs'kyj, D. (2003). Istorija ukrajins'koji literatury. - Kyjiv. 
Istorija ukrajins'koji literatury, I-VIII (1967-1970.). – Kyjiv.
Ukrajins'ke literaturne baroko (1987). - Kyjiv.
Preporučuje se:       
Makarov, A. (1994). Svitlo ukrajins'kogo baroko. - Kyjiv.

Teorija i praksa prevođenja  
ECTS-bodovi: 5
Jezik: ukrajinski
Trajanje: 1  semestar  (IX. - zimski)  
Status: obvezatni
Oblik nastave:  predavanja  i  vježbe  (= 1 P + 3 V)
Uvjeti: položeni ispiti iz Preddiplomskoga  studija
Ispit: pismeni 
Sadržaj:
(predavanja)
Uporaba jezika u različitim komunikacijskim situacijama i u različitim prilikama. Produbljeno proučavanje modernih zahtjeva prevođenja. Realiziranje teorije prevođenja u praksi.
(vježbe)
Stilistička analiza i prijevod različitih tipova tekstova. 
Cilj: uočavanje obilježja različitih funkcionalnih stilova u ukrajinskoj i hrvatskoj književnosti, stilistička analiza i sposobnost prevođenja tekstova, priprema kvalificiranih prevoditelja, cementiranje stečenih znanja, modeli prevođenja modernijim kriterijima   teorije prijevoda, stjecanje vještine prevođenja.
Literatura:
Koptilov, V.V. (1982).Teorija i praktyka perekladu.-Kyjiv. 
Kul'tura ukrajins'koji movy. Dovidnyk (1990).- Kyjiv.
Menac, A., Kovalj, A. (1979). Ukrajinsko-hrvatski ili srpski i hrvatsko- ili srpsko-ukrajinski rječnik.- Zagreb. 
Slovnyk synonimiv ukrajins'koji movy (2000).- Kyjiv. 
Slovnyk ukrajins'koji movy, I-XI  (1970-1980). - Kyjiv.
Styl'  i  čas: Hrestomatija (1983).- Kyjiv
Preporučuje se:
Vlahov, S., Florin, S. (1980). Neperevodimoje v perevode.- Moskva. 

5.  Uvjeti izvođenja  studija
5.1.  Mjesta  izvođenja  nastave:  predavaonice  na  Filozofskom  fakultetu  u  Zagrebu, koje  dijelimo  s  drgim  studijskim  grupama.
5.2.  Raspoloživa  oprema:  predavaonice,  knjižnica,  nastavničke  sobe;  knjige,  časopisi,  računala,  televizor,  audio-recorder,  video-recorder  i  dr.
5.3.  Na  Katedri  za  ukrajinski  jezik  i  književnost  u  stalnom  su  radnom  odnosu:
        dr.  sc.  Dubravka  Poljak  Makaruha,  docent.
        Dr. sc.  Oksana  Timko  Đitko,  znanstvena  novakinja, viši asistent,
        dr.  sc.  Evgenij  Paščenko,  ugovorni  lektor  iz  Ukrajine.               
        Tetyana  Fuderer, znanstvena novakinja (izvorni  govornik),
        Silvija  Graljuk, asistent za jezik,
        Darija  Pavlešen, lektor,
        S  Katedre  za  ruski  jezik  u  nastavi  ukrajinistike  sudjeluju:
        dr.  sc.  Milenko  Popović,  red.  prof.,
        mr.  sc.  Elvira  Ratković,  viši  lektor,
        dr.  sc.  Mija  Jagatić,  asistent.
        U  nastavi  sudjeluju  i  vanjski  suradnici:
        mr.  sc. Rajsa  Trostinska,  viši  lektor  (izvorni  govornik),
        Vladimir  Kubinskyj,  svećenik,  pred  obranom  magistarskoga  rada
        iz  teologije  (izvorni  govornik),
        Iva  Lehunšek,  profesor ukrajinskog jezika i književnosti i  pedagogije,
        Ana Dugandžić, profesor ukrajinskog i engleskog jezika i književnosti.
5.4.  Životopis  svakog  nastavnika  i  popis  radova  dani  su  u  posebnom  prilogu.  
5.5.  Optimalan   broj  studenata  (kao  i  u  predloženoj  kvoti  za  upis):  25.
5.6.  Procjena  troškova  po  studentu:  odgovaraju  stručne  službe  Fakulteta.
5.7.  Način  praćenja  vrsnoće  i  uspješnosti:  ocjenjivanje,  protočnost  studija,  konzultacije,  ankete.
5.8.  Možemo  reći  da  su  nam  studenti  uspješno  završavali  studij,  ali  s  obzirom  na  velik  broj  vanjskih  suradnika  u  nastavi,  da  bi  se  i  dalje  uspješno  radilo  -  nužno  je  da  nam  Ministarstvo dodijeli još znanstvenih novaka.

Podaci  o  angažiranim  nastavnicima  studija
Ukrajinskoga  jezika  i  književnosti

Mr. sc.  Rajisa  Trostinska,  viši  lektor

Ustanova: Filozofski  fakultet  Sveučilišta  u  Zagrebu

E-mail  adresa:  rtrostin @mudrac.ffzg.hr

Datum  zadnjeg  izbora  u  znanstveno-nastavno  zvanje:  1. XI. 2000.  u  zvanje  višeg  lektora  za  ukrajinski  jezik  i  književnost

Životopis:   

1939.  Rođena  u  Ukrajini  (Kovalyha).
1956.  Poslije  završene  srednje  škole  upisala  se  na  petogodišnji  studij  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti  i  ruskoga  jezika  i  književnosti  na  Filološkom  fakultetu  Harkovskoga  državnog  sveučilišta.
1961.  Na  istom  fakultetu  diplomirala  s  odličnim  uspjehom,  stekavši  naziv:  filolog,  srednjoškolski  profesor  ukrajinskoga  i  ruskoga  jezika  i  književnosti. Odmah  se  zaposlila  i  u  harkovskim  srednjim školama  predavala  ukrajinski  jezik  i  književnost.
1970.  Za  nastavnički  rad  dobila  državnu  nagradu  -  medalju  "Za  izvrstan  rad"  ("Za  doblestnyj  trud",  Moskva).
1973.  Na  Filološkom  fakultetu  Harkovskoga  državnog  sveučilišta  upisala  se  na  poslijediplomski  studij  (aspiranturu)  smjera  lingvistike.
1975.  Odslušala  svu  četvorosemestralnu  nastavu  i  s  odličnim  uspjehom  položila  sve  propisane  ispite.
1975.  Izabrana  u  zvanje  višeg  predavača  na  Katedri  za  ukrajinski  jezik  Filološkoga  fakulteta  Harkovskoga  državnog  sveučilišta.
1976.-1978.  Bila  prodekan  za  nastavu  na  istome  fakultetu  (uz  redovite  nastavne  obveze).
1978.-1979.  akademske  godine  i  akademskih  godina
1983.-1986.  vodila  Lektorat  ukrajinskoga  jezika  na  Filozofskom  fakultetu  Sveučilišta  u  Zagrebu.
U  vremenu  između  boravaka  u  Zagrebu  na  Filološkom  fakultetu  u  Harkovu  predavala:  fonetiku  i  fonologiju,  morfologiju,  sintaksu  ukrajinskoga  jezika,  metodiku  nastave  ukrajinskoga  jezika,  držala  seminar  iz  prevođenja.
1986.-1987.  akademske  godine  prvi  put  u  Ukrajini  (i  u  tadašnjem  SSSR-u)  uvela  na  Filološkom fakultetu u Harkovu, kao  fakultativan,  hrvatski  književni  jezik,  koji  je postao   1987.,  s  odobrenjem  Ministarstva,  stalan  kao  drugi  slavenski  jezik  (uz  poljski).
1992.-1997.  Ponovo  u  svojstvu  ugovornoga  lektora  držala  Lektorat  ukrajinskoga  jezika  na  Filozofskom  fakultetu  u  Zagrebu  (do  osnutka  Studija).  1997.  na  Filozofskom  fakultetu  u  Zagrebu  obranila  magistarski  rad:  Ukrajinsko-hrvatske  leksičke  paralele  (s  osvrtom  na  ruski  jezik).
1997.  Na  Filozofskom  fakultetu  u  Zagrebu  uveden  Studij  ukrajinskoga  jezika  i  književnosti,  na  kojem  je  vodila  Jezične  vježbe,  predavala  i  predaje  Fonetiku  i  fonologiju,  Morfologiju,  Sintaksu  ukrajinskoga  jezika,  drži  Seminar  iz  ukrajinskoga  jezika, predaje Ukrajinsku  književnost  XIX. st., Ukrajinsku  književnost  XX. st., Ukrajinsku  poeziju  XX.  st.                       

Popis  radova  mr.  sc.  Rajise  Trostinske od  2000.  do  2005.

Znanstveni  radovi:

1.   (2000)  O  izražavanju  bezličnosti  u  hrvatskom,  ruskom  i  ukrajinskom  jeziku.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Riječki  filološki  dani, III  (zbornik). – Rijeka. – Str.  313-320.

2.   (2001)  O  morfemu  satelitu  u  slavenskim  jezicima.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Drugi  hrvatski  slavistički  kongres  (Zbornik  radova  I). – Zagreb. – Str.  573-575.

3.   (2003)  Još  o  interpretaciji  nekih  afiksa  (na  materijalu  ruskoga,  ukrajinskog  i  hrvatskoga  jezika).  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Zbornik  Zagrebačke  slavističke  škole  2002. – Radovi  s  XIII.  međunarodnoga  slavističkoga  kongresa  (Ljubljana,  15.-19. IX. 2003.). – Zagreb:  FF  press. – Str.  241-248.

4.   (2003)  Frazeologizmi:  1. inverzivni  ili  reverzibilni,  2. međujezična  frazeološka  homonimija,  3. homoleksija.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Zbornik  Psiholingvistika  i  kognitivna  znanost  u  hrvatskoj  primijenjenoj  lingvistici  (ured.:  D. Stolac,  N. Ivanetić,  B. Pritchard). – Zagreb-Rijeka. – Str.  625-634. 

5.   (2003)  Vizualnost  u  frazeologizmima.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Zbornik:  Zagrebački  pojmovnik  kulture  20.  stoljeća:  Vizualnost  (ured.  A. Flaker  i  J. Užarević). – Zagreb:  Fil.  fak.,  naklada  Slap. – Str.  667-674.

6.   (2004)  Još  o  perifernim  fonemima  u  ruskom,  ukrajinskom  i  hrvatskom  jeziku.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Govor, 1-2  (vol.  20)  (za  god.  2003.). – Zagreb. – Str.  1-17.

7.   (2005)  I  fonem  je  znak.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – U  tisku  za  zbornik  izlaganja  na  znanstvenom  skupu  posvećenom  70-om  rođendanu  prof.  Josipa  Silića  (na  Fil.  fak.  u  Zagrebu  2004.). – 5  računalnih  str.

Stručni  radovi:

1.   (2001)  Humac'ka  plyta.  (Prijevod  s  hrvatskoga  na  ukrajinski  u  knjizi  M. Nosića  Humačka  ploča.)  -  Rijeka:  HFD. – Str.  112-120.           

(2001)    članci  u  Leksikonu  stranih  pisaca.  -  Zagreb:  Školska  knjiga:
2.     Antonenko-Davydovyč,  Borys       Str.         42
3.     Antonyč,  Bogdan-Igor                                 42
4.     Bagrjanyj,  Ivan                                           75
5.     Čumak,  Vasyl'                                            249
6.     Ellan-Blakytnyj,  Vasyl'                              313 - 314        
7.     Golovko,  Andrij                                         394
8.     Mykytenko,  Ivan                                        751
9.     Pavlyčko,  Dmytro                                      814-815
10     Plužnyk,  Jevgen                                         841

11.  (1999-2004)  51  članak  u  Hrvatskoj  enciklopediji 1, 2, 3, 4, 5, 6. - Zagreb: Leksikografski  zavod  MK.  

12.   (2002)  Ukrajinistyka   v   Zagrebs'komu   universyteti.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Ukrajinci  Horvatiji / Ukrajinci  Hrvatske.  Materialy  i  dokumenty / Materijali  i  dokumenti. – Knyga  perša / Knjiga  prva. – Zagreb. – Str.  212-217.

13.   (2004)  I. Kotljarevs'kyj:  Enejida.  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Leksikon  svjetske  književnosti  -  Djela. – Zagreb:  Školska  knjiga. – Str.  151-152.

14.   (2004)  M. Hvyl'ovyj:  Ja  (Romantika).  (U  suaut.  s  M. Popovićem.) – Leksikon  svjetske  književnosti:  Djela. – Zagreb:  Školska  knjiga. – Str.  251.          

Prof.  dr.  sc.  Milenko  Popović

Ustanova:  Filozofski  fakultet  Sveučilišta  u  Zagrebu

E-mail  adresa:  mpopovic @mudrac.ffzg.hr                                                                   

Datum  zadnjeg  izbora  u  znanstveno-nastavno  zvanje:  9. IX. 1999.  u  trajno  zvanje  redovitoga  profesora  ruskoga  jezika

Životopis:

1936.  rođen  u  Zagrebu.
1955.  maturirao  i  upisao  se  na  Filozofski  fakultet  u  Zagrebu.
1960.  na  istom  fakultetu  diplomirao:  ruski  jezik  i  književnost  i  hrvatskosrpski  jezik i  jugoslavenske  književnosti.
Od  1. XII. 1960.  oba  diplomirana  predmeta  predavao  u  III.  ekonomskoj  (večernjoj  srednjoj)  školi.
1. XII. 1961.  primljen  za  asistenta  za  ruski  jezik  na  Katedri  za  ruski  jezik  Filozofskoga  fakulteta  u  Zagrebu.
1965.  stekao  naziv  magistra  lingvistike  s  osobitim  obzirom  na  ruski  jezik  obranivši  magistarski  rad:  Problem  fonema  u  ruskoj  lingvistici.
1974.  na  istom  fakultetu  obranio  disertaciju:  Razvoj  i  principi  pravopisa  ruskog  i  hrvatskosrpskog  i  stekao doktorat  znanosti  iz  područja  lingvistike.
1975.  izabran  za  docenta  za  ruski  jezik  na  Katedri  za  ruski  jezik  Filozofskoga  fakulteta    Zagrebu.
1980.  izabran  za  izvanrednoga  profesora  za  ruski  jezik  na  istoj  katedri  istoga  fakulteta.
1985.  izabran  za  redovitoga  profesora  za  ruski  jezik  na  isto  katedri  istoga  fakulteta.
1990.  ponovo  izabran  za  redovitoga  profesora  za  ruski  jezik  na  istoj  katedri  istoga  fakulteta.
9.IX. 1999.  treći  put  izabran  za  redovitoga  profesora  za  ruski  jezik  u  trajnom  zvanju.

Od  1. X. 1985.  bio  15  akademskih  godina  predstojnik  Katedre  za  ruski  jezik  Filozofskoga  fakulteta  u  Zagrebu.
Bio  pročelnik  Odsjeka  za  slavenske  jezike  i  književnosti.
Od  njezina  osnutka  -  2001.  -  predstojnik  je  katedre  za  ukrajinski  jezik  i  književnost.
Kao  član  skupine  autora  prvoga  u  nas  dvojezičnoga  frazeološkog  (rusko-hrvatskog)  rječnika  dobitnik  nagrade  Božidar  Adžija.
Akad.  god.  1984 / 85.  predavao  hrvatski  književni  jezik  na  Filološkom  fakultetu  u  Sankt-Peterburgu  (tada  Lenjingradu).
Akad.  god.  1987 / 88.  i  1988. / 1989.  predavao  hrvatski  književni  jezik  na  Filološkom  fakultetu  u  Kijevu.
U  svojstvu  lektora  za  hrvatski  jezik  tri  godine  sudjelovao  u  radu  Zagrebačke  ljetne  međunarodne  slavističke  škole  u  Dubrovniku.

Do sada  predavao  ili  sada  predaje:
elementarnu  gramatiku  ruskoga  jezika,  akcentologiju  ruskoga  jezika,  tvorbu  riječi  ruskoga  jezika,  fonetiku  ruskoga  jezika,  morfologiju  ruskoga  jezika,  sintaksu  ruskoga  jezika,  osnove  staroslavenskog  za  rusiste  i  ukrajiniste,  uvod  u lingvistiku,  uvod  u  slavistiku,  vodio  (i  vodi)  seminar  iz  ruskoga  jezika.
Na  poslijediplomskom  studiju  smjera  lingvistike  vodi  seminar  iz  ruskoga  jezika.
Mentor  je  magistrandima  i  doktorandima  iz  područja  ruskoga  jezika.    

Popis  radova  dr.  sc.  Milenka  Popovića  od  9. IX. 1999.  do  2005.

Znanstveni  radovi:

1.  (1999)  O  grafemu  (na  primjerima  suvremene  hrvatske,  ruske  i  ukrajinske  grafije).  (U  suaut.  s  R. Trostinskom.)  -  Studia  slavica  savariensia, I. -  Zagreb-Szombathely.  -  Str.  5-20.

2.  (2000)  O  izražavanju  bezličnosti  u  hrvatskom,  ruskom  i  ukrajinskom  jeziku.  (U  suaut.  s  R.  Trostinskom.)  -  Riječki  filološki  dani,  III  (zbornik). -  Rijeka. -  Str.  313-320.

3.  (2001)  O  morfemu  satelitu  u  slavenskim  jezicima.  (U  suaut.  s  R.  Trostinskom.)  -  Drugi  hrvatski  slavistički  kongres  (Zbornik  radova  I). -  Str.  573-575.

4.  (2003)  Još  o  interpretaciji  nekih  afiksa  (na  materijalu  ruskoga,  ukrajinskog  i  hrvatskoga  jezika).  (U  suaut  s  R.  Trostinskom.)  -  Zbornik  Zagrebačke  slavističke  škole  2002.  -  Radovi  s  XIII.  međunarodnoga  slavističkoga  kongresa  (Ljubljana,  15.-19. IX. 2003.).  -  Zagreb:  FF press.  -  Str.  241-248.

5.  (2003)  Frazeologizmi:  1. inverzivni  ili  reverzibilni,  2. međujezična  frazeološka  homonimija,  3. homoleksija.  (U  suaut.  s  R.  Trostinskom.)  -  Zbornik  Psiholingvistika  i  kognitivna  znanost  u  hrvatskoj  primijenjenoj  lingvistici  (ured.:  D. Stolac,  N. Ivanetić,  B. Pritchard).  -  Zagreb-Rijeka.  -  Str.  625-634.

6.  (2003)  Vizualnost  u  frazeologizmima.  (U  suaut  s  R.  Trostinskom.)  -  Zbornik:  Zagrebački  pojmovnik  kulture  20.  stoljeća:  Vizualnost  (ured.  A. Flaker  i  J. Užarević).  -  Zagreb:  Fil.  fak.,  naklada  Slap.  -  Str.  667-674.

7.  (2004)  Još  o  perifernim  fonemima  u  ruskom,  ukrajinskom  i  hrvatskom  jeziku.  (U  suaut.  s  R.  Trostinskom.)  -  Govor, 1-2  (vol.  20)  (za  god.  2003.) -  Zagreb.  -  Str.  1-17.

8.  (2005)  I  fonem  je  znak.  (U  suaut.  s  R.  Trostinskom.)  -  U  tisku  za  zbornik  izlaganja  na  znanstvenom  skupu   posvećenom  70-om  rođendanu   prof.  Josipa  Silića  (na  Fil.  fak.  u  Zagrebu  2004.).  -  5  računalnih  str.                    

Stručni  radovi:

1.  (2002)  Ukrajinistyka  v  Zagrebs'komu  universyteti.  (U  suaut.  s  R. Trostinskom.). – Ukrajinci  Horvatiji / Ukrajinci  Hrvatske.  Materialy  i  dokumenty / Materijali  i  dokumenti. – Knyga  perša / Knjiga  prva. -  Zagreb.  -  Str.  212-217.

2.  (2004)  Dume  Leksikon  svjetske  književnosti.  Djela. - Zagreb: Školska  knjiga. - Str.  131.

3.  (2004)  Hvyl'ovyj.  Ja  (Romantyka).  (U  suaut.  s  R. Trostinskom.)  Leksikon  svjetske  književnosti.  Djela.  -  Zagreb: Školska   knjiga. -  Str.  251.

4.  (2004)  Kotljarevs'kyj.  Enejida.  (U  suaut.  s  R. Trostinskom.)  -  Leksikon  svjetske  književnosti.  Djela. -  Zagreb: Školska  knjiga.  -  Str.  151-152.  
     
Dr.sc. Dubravka Poljak Makaruha
Rođena sam 28.02.1946. Osnovnu školu sam gimnaziju završila  sam u Zagrebu. Akademske godine 1965./66.upisala sam Jugoslavenske jezike i književnosti i Engleski jezik i angloameričke književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Tijekom studija slušala sam i položila ispite iz ruskog i ukrajinskog jezika. 1969. godine sam diplomirala Engleski, a 1970. Jugoslavenske jezike i književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.
Tijekom 1970. radila sam kao profesor engleskog jezika u Školi stranih jezika, Frankopanska 5a te kao lektor za hrvatski jezik u časopisu Svenarodna obrana.
1971. godine zapošljavam se kao profesor engleskog jezika u školi Dragutina Kušlana, Kušlanova 52. Iste godine upisujem studij trećeg stupnja iz komparativne književnosti na Filozofskom fskultetu u Zagrebu te 1975. godine branim magistarski rad pod nazivom «Sličnosti i različitosti ukrajinskih usmenih balada i balada jugoslavenskih naroda».
1973. godine, na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, položila državni ili stručni ispit za profesora engleskog jezika.
1978. na Pedagoškom fakultetu u Osijeku zapošljavam se kao viši predavač na katedri za usmenu književnost na Odsjeku za jugoslavenske jezike i književnosti. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1981. obranila sam doktorsku disertaciju pod nazivom «Ukrajinska usmena duma u usporedbi s hrvatskosrpskom epskom pjesmom».
1983. godine Matična komisija Sveučilišta u Zagrebu izabire me u zvanje docenta.
Od 1. studenog 1990. prelazim na radno mjesto docenta na katedri za Usmenu književnost na Odsjeku za južnoslavenske jezike i književnosti na Pedagoškom fakultetu u Rijeci.
Od 1978. godine upisana sam u registar istraživača (mat. Broj 086711) u Republičkom komitetu za znanost, tehnologiju i informatiku RH, a od 16.03.1993. upisana sam u registar istraživača u znanstvenoistraživaškom zvanju viši znanstveni suradnik, pod matičnim brojem 86711.
Od 1994. do 2003.  radila sam kao viša stručna savjetnica za odgoj i obrazovanje nacionalnih manjina u RH i međunarodnim projektima u Ministarstvu kulture i prosvjete RH. Iako 2003. započinjem raditi kao predavač kolegija Uvod u ukrajinsku književnost i Starija ukrajinska književnost na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, i dalje surađujem s Centrom za građanski i demokratski odgoj, SAD, na provedbi projekata: Projekt građanin i Osnove demokracije, u RH. Sudjelovala sam na mnogim seminarima u Hrvatskoj i inozemstvu.
Popis stručnih radova od 2000. do 2004.:
1.	Multicultural Education in Croatia, The Challanges of Pluriculturality in Europe, Baden-Baden 2000., ZEI
2.	Pedagogijski pristup u promoviranju multikulturalizma, Radovi (17) Zadar 2001.
3.	Education on protection Cultural and Moral Heritage, Book of Conference on South-East Europe, Tokio 2001. United Nations University.

dr.sc. Oksana Timko Đitko

						Kontakt:	
						Prilaz Gj. Deželića 60/2, Zagreb	 
						tel. 3707-966; 091-5892686 
e-mail adresa: okditko@ffzg.hr; 
oksana.timko–djitko@zg.htnet.hr

Rođena 1965. g. u Vrbasu, SiCG. Državljanka Republike Hrvatske. Udata.	
1992. Diplomirala na Filozofskom fakultetu u Zagrebu opću lingvistiku i fonetiku.
1998., 27. X. godine magistrirala je na temu «Botanička i zoološka leksika bačkih Rusina». 
1998/99. počinje raditi honorarno na, tadašnjem studiju ukrajinistike, na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Stalno zaposlena u Savezu Rusina i Ukrajinaca na radnom mjestu urednika časopisa “Nova dumka”
2001. primljena je na radno mjesto znanstvenog novaka na Katedri za ukrajinski jezik i književnost. 
2003., 10. II. Fakultetsko vijeće Filozofskog fakulteta u Zagrebu je donijelo odluku kojom je prihvatilo temu doktorske disertacije pod naslovom «Glagolske kategorije u suvremenom ukrajinskom i hrvatskom standardnom jeziku».

Radovi objavljeni u zadnjih pet godina:
2000, «Бoтaнїчнa нoмeнклaтурa придунaйских Руснaкoх и зaкaрпaтских Укрaїнцoх», Misli s Dunava, ljetopis Saveza Rusina i Ukrajinaca RH  2: 318-323. (koautor mr.sci. Olga Miholinec, Ukrajina).
2002, «Kвaлификaцийни нaрoдни нaзви швeтa рoшлїнoх и живoтиньoх у руским язику», Швeтлoсц ½: 110-115.
2004, «Категорія спoсoбу в сучасних укрaїнськiй та хoрвaтськiй мoвaх: інтерпретації, реалізації, відмінності”, Нaукoвий вісник Ужгородського унiвeрситeту, сeрiя філологія 10: 69-73
28-29. X. 2004. g. Znanstvena konferencija posvećena 80. godišnjici rođenja profesora V.I. Doboša, Užgorod, Ukrajina, tema referata: “Кaтегорiя особи в дiєсловax укрaїнської i хорватської мов” (rad u tisku)
26. II. 2005. g. 3. Znanstveni skup «Držimo korak sa stvaralaštvom Mikole M. Kočiša», Novi Sad, tema referata: «Дїєсловни кaтеґориї у руским язику» (rad u tisku)

mr. sc. ELVIRA RATKOVIĆ, viši lektor 

Ustanova: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
e-mail adresa: elvira.ratkovic@zg.htnet.hr
Datum zadnjeg izbora u znanstveno-nastavno zvanje: 16.07.2001., izbor u višeg lektora

Životopis:

•	Rođena 11.01.1952. u Brodu na Kupi (općina Delnice, Hrvatska) od oca pok. Adolfa Papeša i majke pok. Antonije, rođ. Golik. Udana, ima dva sina. Državljanka Republike Hrvatske.
•	Osnovnu školu i gimnaziju "M. Lenac" završila u Rijeci. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu upisala 1970. ruski jezik i književnost kao A predmet i komparativnu književnost kao B predmet. Nakon diplomiranja 1974. radila kao profesor hrvatskog i ruskog jezika u gimnaziji "Dinko Šimunović" u Sinju (1974-1978) i u školi "Rade Končar" u Zagrebu (1978-1982). Nakon polaganja stručnog nastavničkog ispita 1977. bila angažirana kao mentor za polaganje stručnih ispita za profesore ruskog jezika.
•	Od 1982. zaposlena u Zavodu za znanost o književnosti Filozofskog fakulteta kao asistent-pripravnik, a potom kao stručni suradnik na projektima. Sudjelovala u organizaciji dvadesetak međunarodnih i domaćih znanstvenih skupova i u pripremi za tisak Zavodskih izdanja, posebice zbornika radova sa skupova. Među njima se ističe rusistički projekt mentora prof. dr. Aleksandra Flakera "Pojmovnik ruske avangarde", čiji je sudionik od početka. 
•	Tijekom 1988. i 1989. boravila u okviru međunarodne sveučilišne razmjene kao gost-predavač na Univerzitetu u Münchenu (Institut für slavische Philologie). 
•	Aktivno se služi ruskim i njemačkim jezikom, te je objavila veći broj prijevoda s oba jezika. Pasivno se služi engleskim, španjolskim, te ukrajinskim, češkim i poljskim jezikom.
•	Magistarski rad pod naslovom "Funkcija pripovjedača u djelima A.Gidea, A.Huxleya i L.Leonova", koji je obranila 1995. (mentor prof. dr. A.Flaker), bio je posvećen ruskoj književnosti 20-ih godina u evropskom kontekstu. 
•	Od veljače 1996. radi kao stalni lektor ruskog jezika na Katedri za rusistiku Filozofskog fakulteta (Jezične vježbe I, Govorne vježbe II, Vježbe iz morfologije i predavanja iz Uvoda u lingvistiku za studente slavističkih grupa). 
•	U zadnjih 5 godina sudjelovala je na znanstvenim skupovima Slovar' v sovremennom mire (Filološki fakultet Univerziteta Ivanovo, Rusija, 1999.), Slavističeskie čtenija II (Filološki fakultet Univerziteta Sankt-Peterburg, Rusija, rujan 2000.) i na Savjetovanju Hrv. društva za primijenjenu lingvistiku SUVREMENA KRETANJA U NASTAVI STRANIH JEZIKA, Opatija, svibanj 2002.

Popis radova od 2000. do 2004. godine

Stručni članci:

1.	Obzor slovarej horvatskogo jazyka (sažetak referata na međunarodnom skupu "Slovar' v sovremennom mire" u organizaciji Filološkoga fakulteta Sveučilišta Ivanovo, Rusija, rujan 1999., zbornik objavljen 2000.)
2.	The Glossary of the Russian Avant-garde (priopćenje na istom skupu povodom predstavljanja serije zbornika "Pojmovnik ruske avangarde I-X" u Ivanovu, Rusija; sažetak u istom zborniku)
3.	Funkcija umnožennogo rasskazčika (na primere 1-oj redakcii romana "Vor" L.M.Leonova); II Slavističeskije čtenija pamjati professora P.A.Dmitrijeva i G.I.Safronova, materijaly meždunarodnoj naučnoj konferenciji, 12-14 sentjabrja 2000 g., Sankt-Peterburg, Filologičeskij fakul'tet SPbGU, str. 117-119
4.	Neke mogućnosti primjene neurolingvističkog programiranja u nastavi stranih jezika (na primjeru nastave ruskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu); usmeno priopćenje na XVI. savjetovanju "Suvremena kretanja u nastavi stranih jezika u organizaciji HDPL-a, Opatija, svibanj 2002. (tekst u pripremi za tisak)
5.	Leksikografske jedinice u Leksikonu stranih književnosti – DJELA (Školska knjiga, Zagreb, 2004.)
a)	L. Andrejev:	Pripovijest o sedmero obješenih (str. 528)
b)	A. Čehov:	Dama sa psetancem (str. 56)
c)	A. Čehov:	Tri sestre (str. 667)
d)	A. Čehov:	Ujak Vanja (str. 676)
e)	A. Čehov:	Višnjik (str. 699)
f)	L. Leonov:	Lopov (str. 322)

Prijevodi znanstvenih članaka u zbornicima:

1.	P. Bürger: "Razumijevanje umjesto osuđivanja" (zbornik Šezdesete, ur. I. Lukšić, Zagreb, 2000), izd. HFD, Biblioteka Književna smotra, str. 273-277
2.	B. Obermayr: "Kronotop strasti. Nekoliko aspekata simultanizma u romanu '...I putovanje' Valerije Narbikove" (zbornik Simultanost/simultanizam, ur. Vojvodić/ Flaker, serija "Zagrebački pojmovnik kulture 20. stoljeća"), izd. Slap, Zagreb 2001, str. 151-164
3.	S. Burini: "Georgij Jakulov" i 'simultanizam' Roberta Delaunaya" (isto, str. 211-226)
4.	A.A. Hansen-Löve: "Tekst - tekstura - arabeske. Razvijanje metafore 'tkanja' u poetici O. Mandel'štama" (zbornik Vizualnost, ur. Užarević/Flaker; serija "Zagrebački pojmovnik kulture 20. st.), izd. naklada "Slap", Zagreb 2003, str. 193-212
5.	B.A. Uspenski: "Ruska inteligencija kao osobiti fenomen ruske kulture" (zbornik Predrag Matvejević: Književnost-kultura-angažman), ur. S. Roić i N. Ivić, izd. Prometej, Zagreb 2003, str. 11-130
6.	M. Gor'kij: "Vassa Železnova" (radni prijevod 2 varijante drame iz 1910. i 1935, te usporedba s njem. i engl. prijevodom, u suradnji s dramaturginjom Ladom Kaštelan; premijera održana u zagrebačkom HNK 08.03.2004)

Jevgenij Paščenko, dr.sc.  (ugovorni  lektor  iz  Ukrajine)

Rođen 9.ruijna 1950 u gradu Vorkuta, Ruska Federacija. Ukrajinac.
1951.-1968.- živio u gradu Zaporižja gdje završio srednju školu.
1968.-1970.– student filološkog fakulteta Sveučilišta Taras Ševčenko u Kijevu.
1970.-1974. – student filološkog fakulteta Sveučilišta u Beogradu (upućen Ministarstvom visokog školstva Ukrajine/SSSR u programu studentske razmjene).
1974. – diplomirao kao filolog-slavist na fakultetu u Beogradu.
1975. – diplomirao kao filolog – ukrajinsit na fakultetu u Kijevu.
1977. – upisan na postdiplomski studij na odjelu za slavenske književnosti Instituta za književnost Taras Ševčenko Ukrajinske akademije znanosti.
1977.-1988.- znanstveni suradnik na Institutu za umjetnost, folklor i etnografiju Maksim Ryljsjkyj Ukrajinske akademije znanosti.
1981.- magistrirao s tezom Vladimir Nazor i folklorizam u hrvatskoj književnosti.
1988-1995.- Viši nastavnik, docent na katedri za slavistiku (hrvatski jezik i književnost) filološkog fakulteta u Kijevu.
 Prijavio doktorat iz problematike Ukrajinski barok u općeslavenskom kontekstu.
1990.-1991. – predavao ukrajinistiku kao lektor na filozofskom fakultetu u Zagrebu.
1996. – obranio doktorat iz struke teorija i povijest kulture na Nacionalnom institutu kulture u Kijevu.
1995 - 2003.- suradnik Ministarstva vanjskih poslova Ukrajine.
2004 – ugovorni lektor iz ukrajinskog jezika i književnosti Odsjeka za istočnoslavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu.
 
  Bibliografija.  1999-2004.
  Monografija:
Etnogeneza i mitologija Hrvata u kontekstu Ukrajine. Zagreb,1999.-330 str.
Autor projekta i koautor: 
Ukrajinski barok. U 2 sveska. Kijev 2004.
Članci:
U Ukrajini
- U polju europske težnje. (Europski vektor ukrajinske kulture). -Polityka i čas. Kijev,2001, br. 3. str.82-86.
- Diplomatska misija kulture. (Ukrajinska kultura kao faktor nacionalnog identiteta).-Politika i čas. Kijev,2001, br. 5 str. 74 -81.
- Balkan kao izvor nesigurnosti. (Povijesne i političke okolnosti krize u Jugo-istočnoj Europi).-Nauka i oborona. Kijev,2001.br.4.str.20-27. 
U Hrvatskoj
U izdanjima Komparativna povijest hrvatske književnosti.
 Zbornik radova. Split: Književni krug:
 -Ideje slavizma u ukrajinskoj i hrvatskoj književnosti XIX. stoljeća.- I. (XIX. stoljeće)- 1999.-str.7-24.
-Secesijski stil Vladimira Nazora. - II. Moderna,  Split,2000, str. 189-203.
-Vladimir Nazor iz ukrajinske perspektive.-III. Vladimir Nazor.-Split, 2001, s.45-52.
-Socrealistički kontekst hrvatskog modernizma.-V. Krugovi i hrvatska književnost pedesetih godina prošlog stoljeća. Split, 2003, str. 36-47.
-Veliki hrvatski polemičar de Dominis i problem crkvenih odnosa u Ukrajini.- Međunarodni znanstveni skup Marko Antun de Dominis splitski nadbiskup, teolog i fizičar.-Split, 2002. str. 27-30.
-Ukrajinsko-hrvatske veze od davnina do danas.- Ukrajinci Hrvatske. Materijali i dokumenti, Zagreb, Knjiga prva, 2002, str. 199-211. (na ukr. jeziku).
-Tragovi Hrvata na ukrajinskom prostoru.-U knjizi: Crvena Hrvatska . Zagreb, 2003. str.125-146.
U knjizi  Nazorovi dani. Zbornik radova 1996.-2002. Uredili Josip Bratulić, Tonko Marojević.- Postira, 2003.: 
-Vladimir Nazor i problem proučavanja mitološke kulture Hrvata, str.33-42.
-Vladimir Nazor: hrvatski nacionalni profil, str. 157-163.
-Djed, utvrda na rijeci Uni (u koautorstvu: Michel Dreneau).-Hrvatska revija. Časopis Matice hrvatske. god.  III/2003.-str. 101.-104.
-Moskovski istraživač o politici Rusije na Balkanu.- Migracijske teme, Zagreb, 2004. 

TETYANA FUDERER, rođ. HONZUR 

OSOBNI PODACI:						KONTAKT:
Datum rođenja: 06.01.1979. 					Adresa:	Slavenskog 2		
Mjesto rođenja: Priluki, Ukrajina						10000 Zagreb, Hrvatska
Državljanstvo: Hrvatsko						Mobitel:+385 91 7232 739
								E-mail: tetyana.fuderer@zg.htnet.hr
	 ZVANJE:

•	Znanstvena novakinja na Filozofskom fakultetu (Odsjek za istočnoslavenske jezike i književnosti)
•	Stalni sudski tumač za ukrajinski i ruski jezik
•	Prevoditelj za ukrajinski i ruski jezik (pismeni i konsekutivni prijevodi)
•	Izvorni govornik ukrajinskog i ruskog jezika

Obrazovanje:

•	Student poslijediplomskog studija lingvistike na Filozofskom fakultetu 	           2002.do danas
u Zagrebu
•	Profesor ruskog i ukrajinskog jezika i književnosti, Filozofski fakultet, Zagreb
Diplomirala s odličnim uspjehom, prosjek ocjena 4,97			    	1999.-2002.
•	Državni ispit za stalnog sudskog tumača	, od 14. studenog 2002. godine
•	Pedagoška škola za nastavnika osnovne škole i nastavnika engleskog jezika, 
Priluki, Ukrajina -  Maturirala s odličnim uspjehom, prosjek ocjena 5,00		1994.-1998.

Radno iskustvo:

•	Filozofski fakultet, Zagreb 						od 2002. do danas. 
- vanjski suradnik na Odsjeku za slavenske jezike i književnosti 
- jezične vježbe iz ukrajinskog jezika, I. god.	
- vježbe iz sintakse, III god.
•	Stručni prevoditelj i stalni sudski tumač za ukrajinski i ruski jezik		od 2002. do danas.
•	Nastavnik ukrajinskoga jezika i književnosti, Srednja škola br. 5, Priluki,  	1996.-1998.
Ukrajina								

REFERENCE:	
		
•	Državni protokol Republike Hrvatske
•	Vlada Republike Hrvatske (Ministarstvo financija, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo obrane)
•	Gradsko poglavarstvo Grada Zagreba
•	Filozofski fakultet, Zagreb
•	Veleposlanstvo Republike Ukrajine
•	Bolnica Magdalena,MEDINVEST, Zagreb
•	HGK
•	SPES, Centar za poduke i prevodilaštvo
•	GONG, nevladina udruga
•	ABIS, prevodilačka agencija
•	Adriatica-net, turistička agencija
•	Ostalo: prijevodi osobnih, općih, tehničkih i znanstvenih tekstova za fizičke osobe

 RADOVI:
Stručni:
-	Ovladavanje fonetikom i fonologijom hrvatskoga književnog jezika od strane ukrajinskih govornika. Strani jezici br. …, Zagreb 2004., str. …
-	Kako ukrajinski govornici usvajaju pojedine hrvatske vrste riječi. Strani jezici br. …, Zagreb 2004., str. …
Prijevodi:
Ukrajinska narodne bajke Šepava patkica i Telesić, Ukrajinske bajke, POP & POP, Zagreb, 2002. 

Darija Pavlešen (rođ. Sokolovska) 

                                                                                                               Kontakt:
                                                                                                               Kralja Stjepana Tomaševića 13,                                    
                                                                           10410 Velika Gorica                                                                     
                                                                                          Tel./Fax.: 01/ 6214003; 091/ 7846670                                                                                                                              
                                                                                           e-mail: zlaniv@yahoo.com

25.01.1980.   -  Rođena u Ivano-Frankivsku ,  Ukrajina
                      -  Državljanka Ukrajine sa stalnim boravkom u RH.
                      -  Udana i majka jednog djeteta.
                      -  Izvorni sam govornik ukrajinskoga i ruskoga jezika, hrvatski aktivno u govoru i pismu.
                     -  Engleski, njemački, rusinski i poljski pasivno u govoru i pismu
2002.	       -  Diplomirala na  Filološkom fakultet Sveučilišta “Ivan Franko” u Lavovu (Ukrajina) s ocjenom odličan (5), te stekla stručni naziv  profesorica ukrajinskog jezika i književnosti i kvalifikaciju filolog.
2002.	       -  Usporedo sa studijem u Ukrajini diplomirala  sam na Filozofskome               
                  fakultetu sveučilišta u Zagrebu studij Ruskoga jezika i književnosti i  
                 Ukrajinskoga  jezika i Književnosti s ocjenom odličan (5).
      2002.       -  Trenutno sam upisana na poslijediplomski studij povijesti i teorije  
                   književnosti na Filozofskome fakultetu.
2002.	-  Predajem kao vanjski suradnik na katedri za ukrajinski jezik i književnost Filozofskoga  fakulteta u Zagrebu.       
2003.	-  Predajem ruski jezik u školi stranih jezika na Filozofskom 
                   fakultetu u Zagrebu.
   -  Prevodim simultano, konsekutivno i pismeno za prevoditeljske agencije  
      te ministarstva RH.
2003 - 2004   -  Radila sam kao prevoditelj u “Željezari Sisak”. 
      2004.       -  Prevodila sam titlove u ruskim filmovima («Blagoslovite ženu» i  
      «Pokrovska vrata») prikazivanim na danima Ruske kulture za   
      Ministarstvo kulture i Hrvatski filmski savez. 
2004.	-  Završila sam seminare edukacije manjinskih novinara u organizaciji 
                   Savjeta  za  nacionalne manjine, Hrvatske radiotelevizije te ICEJ.
2002 - 2004  -  Predajem ukrajinski jezik i književnost na ljetnim školama za djecu i   
                        mladež, u  organizaciji Saveza Rusina i Ukrajinaca Republike Hrvatske  
                        a po programu Ministarstva prosvjete RH. 
                     -  Dopisnik sam i lektor časopisa za ukrajinsku i rusinsku nacionalnu  
                        manjinu: «Naša gazeta» i «Nova dumka».
                     -  Prijevodi i stručni radovi:
                     -  «Митрополит Шептицький і Кріжевачка парохія»,   
  «100-ліття українців у Хорватії», «Наукова конференція,   
  присвячена кріжевачкому єпископу Юлію Дрогобицькому»,  
  «Історія і актуальні проблеми українців та русинів Хорватії », 
  «Українці у Бродсько-Посавській області»… itd. za knjigu «Ukrajinci 
  Hrvatske materijali i dokumenti» u izdanju  Kulturno-prosvjetnog  
  društva Rusina i Ukrajinaca Zagreba, Zagreb 2002.
                     -  Objavljeni članci u časopisu za ukrajinsku i rusinsku nacionalnu  
  manjinu «Nova dumka»: «НАРОДНІ ЗВИЧАЇ СВЯТКУВАННЯ РІЗДВА»  
  iz 2001. god. te «НАРОДНІ ЗВИЧАЇ  СВЯТКУВАННЯ ВЕЛИКОДНЯ»,  
  «ВЕСНЯНКИ ТА ГАЇВКИ (ГАГІЛКИ) », «УКРАЇНСЬКІ ПИСАНКИ» 
  u tisku.
                     -  Objavljeni članci u časopisu za ukrajinsku i rusinsku nacionalnu  
  manjinu «Vjenčić»: «КАЗКИ БОРИСА ГРІНЧЕНКА» u tisku.

Silvija Graljuk (r. Maloševac)

Ime i prezime: Silvija Maloševac
Mjesto rođenja: Zagreb, Hrvatska
Datum rođenja 11.12.1978.
Adresa: Jurišićeva 30 10000 Zagreb
Telefon: 091/5124295, 01/3665641
e-mail: silviamalosevac@hotmail.com
Status: Neudata
Stručna sprema: 
1997. godine završila sam srednju školu u Zagrebu, 10. opću gimnaziju i upisala Ukrajinistiku i Slovakistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.
Diplomirala sam ukrajinski jezik i književnost te slovački jezik i književnost na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu 2002. godine.
Završila sam drugu godinu Postdiplomskog znanstvenog studija lingvistike na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.
Studiram društveno-humanističku informatiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, 3.godina.
Iskustvo:
Završila sam tri seminara za edukaciju novinara u organizaciji HTV-a, u Opatiji, Daruvaru i Osijeku 2004. godine. 
Od 2002. godine radim kao vanjska suradnica na HTV-u kao prevoditeljica za ukrajinski i rusinski jezik.
Od 2003. godine do 2005. kao vanjska suradnica na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu predavala pri katedri za ukrajinski jezik i književnost.
Prevela sam ukrajinske bajke na hrvatski jezik u izdanju Biblioteke bubamara, 2002. godine.
Prevodila sam s talijanskog na hrvatski za izdavačku kuću Svijet, za časopis Glamour, 2004. godine.
Aktivno poznavanje jezika: Ukrajinski, slovački, engleski i talijanski.
Pasivno poznavanje jezika: Rusinski, latinski.

Kubins'kyj Volodymyr  (vanjski  suradnik)
Rođen u Ukrajini (Palašivka) 1966. 
1985. završio višu pedagošku školu u Ukrajini
1997. diplomirao na Bogoslovnom fakultetu  u Zagrebu. Predaje vjeronauk u osnovnoj školi Braća  Seljan  u  Karlovcu.
Pred obranom magistarskog rada iz teologije. Autor dviju knjiga: 
Z Jerusalymu do Rymu (1996). – Zagreb, 247 stranica.
Radujsja, Blagodatna (2004). – Ukrajina: "Pokrova", 120 stranica.

Lehunšek Iva  (vanjski  suradnik)

Rođena sam 18.8.1979. u Zagrebu.
1997. maturirala sam u XII gimnaziji u Zagrebu te upisala ukrajinski jezik i književnost i pedagogiju na Filozofskom fakultetu  u Zagrebu. 
2003. diplomirala sam i stekla zvanje profesora ukrajinskog jezika i književnosti i pedagogije.
1999. u časopisu Nova dumka objavila  sam  prijevod "Agave" M. Kocjubinskog. 
2000. prevela sam ukrajinske bajke (2) u knjizi Ukrajinske narodne bajke.
2002. objavila sam prijevod s ukrajinskog na hrvatski teksta V. Jaremenka "Gogoljevo razdoblje u ukrajinskoj literaturi". -  Forum (srpanj-rujan, 2002. br. 7-9. -  Zagreb.

Ana Dugandžić (vanjski suradnik)
Rođena 05.06.1979.g. u Čakovcu.
1997. g. maturirala u jezičnoj gimnaziji u Zagrebu.
2003.g. diplomirala engleski jezik i književnost i ukrajinski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.
Od. 2003. g. predaje engleski jezik u školi za strane jezike Sova.

Sadržaj

1. Uvod .............................................................................................................................Str. 1

2. Opći  dio ..............................................................................................................................2

3. Opis  programa  -  Preddiplomski  studij .........................................................................2

3.1.  Obvezatni  kolegiji ...........................................................................................................3

3.2.  Izborni  kolegiji ................................................................................................................4

4.  Opis  programa  -  Diplomski  studij .................................................................................4

4.1.  Prevoditeljsko-kulturološki  smjer  (dvopredmetni  studij) ........................................4

4.2.  Nastavnički  smjer  (dvopredmetni  studij) ..............................................................5-11

4.3.  Opis  kolegija  (kolegiji  iz  Metodike  dani  pod  4.2.) ..........................................11-33

5.  Uvjeti  izvođenja  studija ..................................................................................................33

Podaci  o  angažiranim  nastavnicima ...  .......................................................................34-46

Sadržaj ...............................................................................................................................47-48