STUDIJ INDOLOGIJE

EUROPSKI SUSTAV PRIJENOSA BODOVA
EUROPEAN CREDIT TRANSFER SYSTEM

1.	UVOD

Studij indologije neizostavan je dio programa sveučilišta u svijetu koji uključuju pojedinu nacionalnu kulturu u kontekst međunarodne kulture suvremenoga svijeta. Više je nego svaki šesti stanovnik Zemlje Indijac. Indija je po broju stanovnika jedna od dvije najveće zemlje na svijetu. Po kulturnoj baštini s njom se u povijesti čovječanstva mogu mjeriti samo rijetki i veliki kulturni krugovi. Po suvremenim mjerilima, to je jedna od najdinamičnijih zemalja na svijetu i jedna od nuklearnih sila. To je zemlja pred kojom stoje veliki izazovi, ali u kojoj vrhunski dometi znanosti i tehnologije dosežu vrhunske svjetske domete. Negativno izraženo, nacionalna kultura sa svojim humanističkim znanostima, koja ne bi uključivala indologiju, bila bi provincijalna, i svakako nedorasla europskoj i zapadnoj civilizaciji.
Za hrvatsko gospodarstvo Indija može biti dragocjen partner i golemo tržište.

Studij indologije kakav se ovdje predlaže, i kakav se – uza sve bitne organizacijske promjene i prilagodbe suvremenim europskim programima - nastavlja na skoro polustoljetnu tradiciju indologije na Zagrebačkome sveučilištu, i na više od stoljeća i četvrt (od 1874. g.) tradicije nastave sanskrta na njem, usporediv je sa studijima indologije u Europi, Sjedinjenim državama, Kanadi, Australiji, Indiji ili Japanu. 
On nije kopija nijednoga od njih, jer su i oni međusobno vrlo raznoliki i svaki se uklapa u sustav humanističkih ili interdisciplinarnih studija na svojem sveučilištu, ali ipak gotovo svi imaju neke zajedničke osobine, a te osobine dijeli s njima i program koji ovdje predlažemo. On je vrlo blizak programima studija indologije npr. na sveučilištima u Bonnu, Tűbingenu, Hamburgu, Leidenu, Edinburghu, Oxfordu, Zűrichu ili Krakowu. Od vrlo zanimljivih studija na School of Oriental and African Studies u Londonu, na Sűdasien-Institut-u u Heidelbergu, ili na South Asia Regional Studies Department u Philadelphii razlikuje se po tom što mi nemamo stručnjaka za Indiju među povjesničarima, povjesničarima umjetnosti, muzikolozima, filmolozima, geografima, antropolozima, politolozima, ekonomistima, tehnolozima itd. da ponudimo toliko interdisciplinarnih kombinacija koliko to mogu te ustanove. Možda se najviše razlikuje od studija poput onih u Charlottesvilleu u Virginii, odakle sveučilište organizira svojim studentima gotovo sav studij na drugim sveučilištima u Sjedinjenim državama i u Indiji, za što treba mnogo novaca i međusveučilišne koordinacije, a ne treba vlastitih stručnjaka. 
Sa spomenutim sveučilišnim studijima u Europi s kojima je naš program najsrodniji on dijeli u prvome redu sadržaje koji su bitan sastavni dio indologije: nastavu iz vedskoga, sanskrta, prakrta i nekoga novoindijskoga jezika (hindskoga); zatim nastavu iz indijske povijesti, književnosti, religija i filozofije; a kao neki od njih, nudi i avestičke i staroperzijske seminare da pruži indoiranistički kontekst studiju vedskoga i sanskrta. Kao što oni traju 4 ili 5 godina, naš program traži 8 semestara za prvostupnika, a 10 za magistra. No, kako smatramo da mi studentu propisujemo samo maximum minimi, tj. najmanje obveze koje mora ispuniti po semestru, a ne ograničujemo ga (svojim programom, ako takva ograničenja ne nametne Fakultet ili Sveučilište) da upiše koliko god može više, obveze se načelno mogu svršiti i u kraćem roku (kako predviđa bolonjski proces), ali pretposavljamo da će to biti rijetka iznimka. Tako, npr. za razliku od studija u Bonnu koji traje 8 semestara, naš program obuhvaća 8 semestara preddiplomskoga i 2 semestra diplomskoga studija, a i bonnski i naš će svršivati naslovom magistra. Većina drugih sveučilišta taj naslov podjeljuje nakon 10 semestara. U Njemačkoj je još uvijek čest slučaj da prvi stupanj traje dvije godine, a drugi 3, što za struku nije loše. Neki programi ne specificiraju trajanje studija, nego broj upisanih tečajeva (predmeta) ili postignutih bodova. Zanimljiv je primjer studija u Pune-i, u Indiji, koji traje 3 godine, ali tek nakon diplome iz nižega studija sanskrta koji traje 1 godinu, a poslije te 4 godine nudi magistarski studij od 2 godine. Studiji na njemačkim sveučilištima ne zahtijevaju predznanje iz indijskih jezika, ali zahtijevaju poznavanje jednoga ili dvaju europskih jezika (pored njemačkoga), pa nam se ne čini pretjeranim zahtijevati za upis na indologiju u Zagrebu poznavanje najmanje jednoga svjetskog jezika (najvjerojatnije engleskoga). Kombinacije studija indologije s drugima na njemačkim su i britanskim sveučilištima često dvodisciplinarne, ili čak trodisciplinarne. Na našem Fakultetu smatramo da se naš studij mora kombinirati još s jednom studijskom grupom (u dvodisciplinaran studij). Zbog te kombinacije, i zbog složenosti studija indologije da bi bio međunarodno usporediv po sadržajima (učenje više jezika i više bitnih vidova kulture), smatramo da prvi stupanj mora biti četverogodišnji, ali smo diplomski studij zamislili kao jednogodišnji studij, uglavnom izboran i usmjeren na izradu magistarskoga rada (ili diplomskoga, kako se već bude zvao). Dakle, cio je studij zamišljen kao petogodišnji, a poslije toga se otvara mogućnost doktorskoga studija.
Povezanost sa suvremenim spoznajama i metodama u svijetu provjerava se redovito u međunarodnoj suradnji i na međunarodnim konferencijama, od kojih jednu, Dubrovnik International Conference on Sanskrit Epics and Purāņas i sami organiziramo, a u svijetu se smatra jednom od najboljih na tome području.
Dosadašnja iskustva pokazala su da je studij indologije zahtjevan, ali da ga motivirani studenti sa zadovoljstvom prate, i postižu očekivana znanja, osposobljenost i vještine. Osim toga, on u dvodisciplinarnim kombinacijama bitno pridonosi dubini i širini naobrazbe i osposobljenosti i onih studenata koji će se u životu posvetiti drugoj struci.
Studij će jamačno biti otvoren pokretljivosti studenata kada se ona institucionalno razvije. Do sada je na individualnoj razini redovito bila uspješna.
Za studij indologije trebale bi biti zainteresirane hrvatske tvrtke koje žele suradnju s Indijom, hrvatska diplomacija, biblioteke, instituti i kulturne ustanove. U svijetu se takvi studiji hvale traženošću u gospodarstvu i zbog posebnih načina razmišljanja i posebnih osposobljenosti koje razvijaju u studenata.

2.	OPĆI DIO

2.1	Naziv studija: studij indologije
2.2	 Nositelj studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu. Izvoditelj studija: Odsjek za orijentalne studije, Katedra za indologiju
2.3	Trajanje preddiplomskoga studija: 8 semestara. Trajanje diplomskoga studija: 2 semestra. Ukupno trajanje do stjecanja naslova magistra: 10 semestara. Nakon toga se otvara mogućnost za doktorski studij.
2.4	Uvjeti za studij: svršena srednja škola, uspješno položen razredbeni ispit na Filozofskome fakultetu, znanje najmanje jednoga svjetskog jezika (engleski, njemački, francuski)
2.5	Preddiplomski sudijski program osposobljava studenta za nastavak u diplomskome studiju, ili za zaposlenje u gospodarstvu, kulturi, u bibliotekama ili zavodima itd., gdje se traže stupanj naobrazbe, jezične, znanstvene i metodološke kompetencije koje se stječu na preddiplomskome studiju indologije. 
2.6	Diplomski studij zahtijeva, da bi se mogao pratiti, uspješno svršen preddiplomski studij indologije na Filozofskome fakultetu u Zagrebu, najmanje s prosjekom ocjena 3,5, ili usporedivo uspješno svršen studij na drugoj visokoškolskoj ustanovi u svijetu s usporedivim programima. Diplomski studij osposobljava za poslijediplomski studij, ili za početak stručnoga ili znanstvenoga rada u indologiji (koji opet može voditi stjecanju doktorata), ili za zaposlenje u institutima, bibliotekama, i uopće u znanosti, kulturi, diplomaciji ili gospodarstvu, gdje se traže stupanj naobrazbe, jezične, znanstvene i metodološke kompetencije koje se stječu na diplomskome studiju indologije. 
2.7	Predlaže se mogućnost neposrednoga nastavljanja diplomskoga studija na preddiplomski prema uvjetima objašnjenima u programu i planu studija. Time se može izbjeći prekid studija prije nastavka, ako se želi nastaviti, i veća protočnost na studiju do stjecanja naslova magistra.
2.8	Nakon preddiplomskoga studija stječe se naslov prvostupnika / prvostupnice iz indologije, a nakon diplomskoga magistra / magistre iz indologije.

3.1. Popis obveznih i izbornih predmeta itd. V. 3a.3. Plan preddiplomskoga studija indologije (iza 3a.2. Program. Predmeti) i 3b.3. Plan diplomskoga studija indologije (iza 3b.2. Program. Predmeti), gdje je tim sadržajima mjesto.

3a.2 PROGRAM PREDDIPLOMSKOGA STUDIJA

PREDMETI (ostvaruju se u semestralnim kolegijima, seminarima i vježbama)

1. Indoeuropeistika
ECTS: 4
Jezik: hrvatski
Trajanje: 2 semestra (dva proseminara)
Status: obvezni
Oblik nastave: uvodni proseminar
Uvjeti: Elementi sanskrtske gramatike, sanskrtski seminari 1 i 2
Ispit: nema; provjera znanja tijekom nastave, kolokvij i / ili seminarski rad (Ponovna provjera na dijelu završnoga pismenoga i / ili usmenoga ispita iz Sanskrta i indoiranistike)
Opis: Uvodni pregled podudarnosti među indoeuropskim jezicima na osnovi kojih se rekonstruira praindoeuropska fonologija i morfologija. Osnove rekonstruirane sintakse. Rekonstrukcija formula praindoeuropske književnosti.
Cilj: Produbljenje znanja o staroindoarijskome (sanskrtu) i početcima književnosti na njem pomoću indoeuropeističkoga okvira. Stjecanje metodoloških i stvarnih predznanja za indoiranistiku.

Osnovna literatura:

Beekes, Robert S. P. (1995.), Comparative Indo-European Linguistics. An Introduction, John Benjamins, Amsterdam – Philadelphia.

Dopunska literatura:

Matasović, Ranko (1997.), Kratka poredbeno-povijesna gramatika latinskoga jezika, Matica hrvatska, Zagreb.

Matasović, Ranko (1996.), A Theory of Textual Reconstruction in Indo-European Linguistics, Peter Lang, Frankfurt am Main.

2. Indoiranistika
ECTS: 4 (ili 8 ako se dodatno sluša i kao izborni)
Jezik: hrvatski
Trajanje: 2 semestra (2 seminara, ili 4 ako se predmet dodatno sluša i kao izborni)
Status: obvezni (proširen i kao izborni)
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: Elementi sanskrtske gramatike, sanskrtski seminari 1 i 2
Ispit: nema; provjera znanja tijekom nastave, kolokvij i / ili seminarski rad. (Ponovna provjera na dijelu završnoga pismenoga i usmenoga ispita iz Sanskrta i indoiranistike)
Opis: Uvod u gramatiku staroperzijskoga ili avestičkoga i vježbe na tekstovima. Elementi poredbene indoiranske gramatike. Uvod u staroiransku književnost i kulturu.
Cilj: Produbljenje znanja o staroindoarijskome (sanskrtu) i početcima književnosti na njem pomoću indoiranističkoga okvira. Povezivanje sanskrtističkih i indoeuropeističkih znanja pomoću indoiranističkih.

Osnovna literatura:

Burrow, T. (1955., 32001.), The Sanskrit Language, London, 3Delhi.

Chatterji, Suniti Kumar (1969.), Indo-Aryan and Hindi, Calcutta.

Mayrhofer, Manfred (1965.), Sanskrit-Grammatik mit sprachvergleichenden Erläuterungen, Berlin.

Dopunska literatura:

Thumb, Albert – Hauschild, Richard (1959.), Handbuch des Sanskrit, Heidelberg. 

Werba, Chlodwig (1997.), Verba Indoarica. Die primären und sekundären Wurzeln der Sanskrit-Sprache, Wien.

Bloch, Jules (1933.), L’ Indo-aryen du Véda aux temps modernes, Paris. Engl. prijev. A. Master (1965.), Indo-Aryan from the Veda to Modern times, Paris.

Brandenstein W. & Mayrhofer M. (1964.), Handbuch des Altpersischen, Wiesbaden.

Kent, Robert G. (1953.), Old Persian, New Haven.

Hoffman, Karl & Forssman, Bernhard (1996.), Avestische Laut- und Flexionslehre, Innsbruck.

Jackson, A. V. Williams (1892.), An Avesta Grammar, Stuttgart.

3. Vedski, sanskrt i prakrti*
ECTS: 4 (+ 6 = 10)
Jezik: hrvatski
Trajanje: 8 semestara (Elementi sanskrtske gramatike 1 i 2, te seminari)
Status: obvezni
Oblik nastave: predavanja, vježbe i seminari
Uvjeti: Elementi sanskrtske gramatike nemaju uvjeta. (Sanskrtski seminar 1 ima Elemente sanskrtske gramatike za uvjet. Svaki slijedeći sanskrtski seminar od 2 do 6 ima za uvjet prethodne sanskrtske seminare. Vedski seminar i prakrtski seminar imaju za uvjet najmanje sanskrtske seminare 1 i 2. No svi se ti seminari vezuju uz nastavu drugih predmeta: književnosti, religija i filozofije, i u njihovu sklopu donose bodove.)
Ispit: Elementi sanskrtske gramatike 1 i 2 imaju pismeni i usmeni ispit. (Svaki sanskrtski, vedski i prakrtski seminar polaže se na kolokviju.) (Ponovna provjera na završnom pismenom i usmenom ispitu iz Sanskrta i indoiranistike koji nosi 6 bodova.)
Opis: 1. Elementi sanskrtske gramatike jesu kolegij koji se sastoji od predavanja i vježaba; daje pregled fonologije, morfologije i sintakse sanskrta, te uvježbava znanje prvo na uzorcima rečenica, a zatim na jednostavnijim tekstovima. 2. Sanskrtski seminari uvode u ključna područja sanskrtske književnosti: epske, klasične i stručne, vjerske i filozofske. 3. Vedski seminari uvode u vedski jezik i književnost, a 4. prakrtski u prakrte i književnost na prakrtima. (Sintetsko ovladavanje tim znanjima, kao i osnovama indoiranistike i indoeuropeistike provjerava se na završnom ispitu iz Sanskrta i indoiranistike.)
Cilj: Ovladavanje sanskrtom, vedskim i nekim od prakrta. Svladavanje gramatike i leksika tih jezika. Uvođenje u književnost, religije i filozofiju na njima.

Osnovna literatura:

Stenzler, Adolph Friedrich (1869, 181995.), Elementarbuch der Sanskritsprache, Breslau, 18Berlin – New York. Hrv. prijev. 17. izd. Krešimir Krnic, Sanskrtska početnica, Zagreb.

Macdonell, Arthur Anthony (31927., pretisci od 1950. do danas), A Sanskrit Grammar for Students, Oxford, Delhi.

Macdonell, Arthur Anthony (1916., pretisci od 1953. do danas), A Vedic Grammar for Students, Oxford, Delhi.

Mayrhofer, Manfred (1951.), Handbuch des Pāli I – II, Heidelberg.

Monier-Williams, Monier (1899., pretisci do danas), A Sanskrit-English Dictionary, Oxford.

Dopunska literatura: 

Whitney, William Dwight (21889., 12th issue 1971., pretisci do danas), Sanskrit Grammar, Cambridge MA.

Whitney, William Dwight (1885., pretisak 1963. i d.), The Roots, Verb-Forms and Primary Derivatives o the Sanskrit Language, New Haven, Delhi.

Renou, Louis (31996.), Grammaire sanscrite, Paris.

Morgenroth, Wolfgang (51985.), Lehrbuch des Sanskrit, Leipzig.

Bubenik, Vit (1996.), The Structure and Development of Middle Indo-Aryan Dialects, Delhi.

4. Povijest, kultura i civilizacija**
ECTS: 8
Jezik: hrvatski
Trajanje: 2 semestra (TIC 1 semestar, IPPP 1 semestar, v. d.)
Status: obvezni
Oblik nastave: predavanja
Uvjeti: Temelji indijske civilizacije i Indijski potkontinent u povijesnoj persprektivi slušaju se na 1. i 2. godini. Predaju se naizmjence, pa ih student sluša prema ponudi u godini u kojoj se upisao na studij. Prvi koji odsluša nema uvjeta, a sam je uvjet onomu koji će se student slušati na 2. godini.
Ispit: Temelji indijske civilizacije, kao i Indijski potkontinent u povijesnoj perspektivi završuju se usmenim (i/ili pismenim) ispitom. (Ponovna provjera na završnom usmenom (i/ili pismenom) ispitu iz Indijske povijesti, kulture i književnosti)
Opis: 1. Temelji indijske civilizacije uvode u indijsku kulturu i civilizaciju, njene mnogobrojne vidove, u društvo i religije. 2. Indijski potkontinent u povijesnoj perspektivi uvodi u indijsku povijest po razdobljima i regijama.
Cilj: Upoznati studente s materijalnim, duhovnim i povijesnim pretpostavkama i temeljima indijskih studija. Omogućiti stvarno razumijevanje sadržaja tekstova koji se čitaju u seminarima, kao i praćenje nastave o indijskim književnostima, religijama i filozofiji.

Osnovna literatura:

Basham, A. L. (1954., pretisci do danas), The Wonder that was India. A Survey of the Culture of the Indian Sub-Continent before the Coming of the Muslims, New York.

Smith, Vincent A. (31958.), The Oxford History of India, Oxford.

Kulke, H. & Rothermund, D. (1968., 1990.), A History of India, London and New York.

Dopunska literatura:

Renou, Louis & Filliozat, Jean (sv. I: 1947., sv. II: 1953., pretisak I – II: 1985.), L’ Inde classique. Manuel des études indiennes, Paris.

Bloomfield, Maurice (1907., 1972.), The Religion of the Veda, Delhi - Varanasi

Zaehner, Robert C. (1966.), Hinduism, London.

Oldenberg, Hermann (11877., 1959.), Buddha, sein Leben, seine Lehre, seine Gemeinde, 1Berlin, Stuttgart.

Ježić, Mislav (1999.), Ŗgvedske upanišadi, Zagreb (Uvod: povijesni i društveni okvir, Obredni okvir)

Hutton, J. N. (1963.), Caste in India, London.

Wheeler, Sir Mortimer (1953.), The Indus Civilization, Cambridge.

Wheeler, Sir Mortimer (1968.), Early India and Pakistan, London.

Erdosy, George (ur.) (1995.), The Indo-Aryans of Ancien South Asia. Language, Material Culture and Ethnicity, Berlin – New York.

Allchin, F. R. (ur.) (1995.), The Archaeology of Early Historic South Asia. The Emergence of Cities and States, Cambridge.

Smith, Vincent A. (11924., 41967.), Early History of India, from 600 B.C. to the Muhammadan Conquest, including the invasion of Alexander the Great, Oxford.

Thapar, Romila & Spear, Percival (1965., 1966.), A History of India I – II, Penguin Books, Harmondsworth.

Nilakantha Sastri, K. A. (11955., 51977.), A History of South India, Madras.

Rowland, Benjamin (11953., 61967.), The Art and Architecture of India, Penguin Books, Harmondsworth.

Glasenapp, Helmuth von (1961.), Die Literaturen Indiens von Ihren Anfängen bis zur Gegenwart, Stuttgart.

Chatterji, Suniti Kumar (1963.), Languages and Literatures of Modern India, Calcutta.

India – Reference Annual, Publications Division, Ministry of Information and Broadcasting, Government of India.

5. Indijske religije
ECTS: 4
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1-2 semestra (IR 1, IR 2)
Status: IR 1 obvezni (IR 2 izborni), vedski ili prakrtski seminari obvezni, sanskrtski izborni
Oblik nastave: predavanja i seminari (vedski, sanskrtski ili prakrtski)
Uvjeti: Temelji indijske civilizacije, Indijski potkontinent u povijesnoj perspektivi, Elementi sanskrtske gramatike, sanskrtski seminari 1 i 2
Ispit: pismeni i usmeni, te kolokviji iz vedskih ili prakrtskih seminara (Ponovna provjera na dijelu završnoga usmenoga (i/ili pismenoga) ispita iz Indijske povijesti i kulture i književnosti) 
Opis: Uvod u vedsku religiju, u buddhizam - stariji, mahayanski i vajrayanski - u jinizam, u posljevedski brahmanizam - puranski i tantrički - i u mlađa razdoblja hinduizma i sikkhizam. Kao kontekst tim indijskim religijama koje se prikazuju dotiču se i religioznost indske civilizacije, arhajske domorodačke religije, te strane religije donesene u Indiju: parsizam, judaizam, kršćanstvo i islam.
Cilj: Upoznavanje s religijama koje su bitno oblilježile Indiju i kojih je ona nekoliko velikih dala svijetu. To je i pretpostavka za razumijevanje mnogih sastavnica indijske književnosti i filozofije.

Osnovna literatura:

Ježić, Mislav – Jauk-Pinhak, Milka – Gőnc-Moačanin, Klara (2001.), Istočne religije (Skripta za studente), Zagreb.

Rebić, Adalbert (gl. ur.) (2002.), Opći religijski leksikon, Zagreb.

Ježić, Mislav (1986.), Ŗgvedski himni, Zagreb.

Klostermeier, Klaus K. (21994.), A Survey of Hinduism, New York.

Schumann, H. Wolfgang (engl. prijev. 1973.), Buddhism. An Outline of Its Teachings and Schools, London.

Bowker, John (hrv. prijev. 1998.), Religije svijeta, Zagreb.

Dopunska literatura:

Gonda, Jan – Bareau, André – Schubring, Walther – Fűhrer-Haimendorf, Christoph von (1962. – 1965. – 1966.), Les religions de l’ Inde I - III, Paris. Njem. izd.: Die Religionen Indiens, Stuttgart.

Glasenapp, Helmuth von (1943.), Die Religionen Indiens, Stuttgart.

Davy, Marie Madeleine (ur.) (hrv. prijev. K. Gőnc-Moačanin i dr.1990.), Enciklopedija mistika I – II, Zagreb.

Brockington, John (1981.), The Sacred Thread. Hinduism in Its Continuity and Diversity, Edinburgh.

Schlingloff, Dieter (1962. – 1963.), Die Religion des Buddhismus: I. Der Heilsweg des Mőnchtums, II: Der Heilsweg fűr die Welt, Gőschen, Berlin.

Bechert, Heinz & Gombrich, Richard (ur.) (11984., 1995.), The World of Buddhism, London.

Gupta, Sanyukta – Hoens, Dirk Jan – Goudriaan, Teun (1979.), Hindu Tantrism, Leiden – Kőln.

6. Indijska filozofija i stručna književnost
ECTS: 4
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1-2 semestra (IFSK 1, IFSK 2)
Status: IFSK 1 obvezni (IFSK 2 izborni), vedski ili prakrtski seminari obvezni, sanskrtski izborni
Oblik nastave: predavanja i seminari (vedski, sanskrtski ili prakrtski)
Uvjeti: Temelji indijske civilizacije, Indijski potkontinent u povijesnoj perspektivi, Elementi sanskrtske gramatike, sanskrtski seminari 1 i 2
Ispit: pismeni i usmeni  te kolokviji iz vedskih ili prakrtskih seminara (Ponovna provjera na dijelu završnoga usmenoga (i/ili pismenoga) ispita iz Indijske povijesti, kulture i književnosti)
Opis: Uvod u najstarije izvore za indijsku filozofiju: Vede i upanišadi. U buddhističku i jinističku filozofiju. U kasnije klasične sustave buddhističke i brahmanističke filozofije. U skolastičke sustave indijske filozofije i teologije. U neohinduističku filozofiju. U posebnim kolegijima i seminarima nude se uvodi i u druge vidove stručne književnosti, npr. u gramatiku, poetiku, kazališnu teoriju itd.
Cilj: Upoznavanje s indijskom misaonošću i filozofijom kao jednom od najbogatijih i najrazvijenijih filozofskih tradicija u svijetu. U Indiji samoj ona predstvlja jedan od najbitnijih vidova indijske duhovne kulture bez kojega bi studij bio nepotpun.

Osnovna literatura:

Za kolegij iz filozofije treba pročitati dva priručnika:

Mahadevan, T. M. P. (1974.), Invitation to Indian Philosophy, New Delhi.

Hiriyanna, M. (1917.), Outlines of Indian Philosophy, London. Hrv. prijev. 1980.: Osnove indijske filozofije, Zagreb.

Glasenapp, Helmuth von (1949.), Die Philosophie der Inder, Stuttgart.

Tucci, Giuseppe (1977.), Storia della filosofia indiana, Bari. Srp. prijev. 1982.: Istorija indijske filzofije, Beograd.

Za kolegije iz stručne književnosti preporučuju se priručnici iz niza Grundriss der Indo-Arischen Philologie und Altertumskunde (Strassburg) i History of Indian Literature (Wiesbaden), npr.

Scharfe, Hartmut (1977.), Grammatical Literature, HIL; Wiesbaden.

Dodatna literatura:

Veljačić, Čedomil (1958.), Filozofija istočnih naroda I. Indijska filozofija i odabrani tekstovi, Zagreb.

Veljačić, Čedomil (1978.), Razmeđa azijskih filozofija I – II, Zagreb.

Iveković, Rada (1981.), Pregled indijske filozofije, Zagreb.

Ježić, Mislav (1999.), Ŗgvedske upanišadi, Zagreb.

Radhakrishnan, Sarvepalli (1923., 1927.), Indian Philosophy I – II, Oxford. Srp. prijev. 1964.: Indijska filozofija I – II, Beograd.

Dasgupta, Surendranath (1922.), A History of Indian Philosophy I – V, Cambridge.

 Sinha, Jadunath (2rev1987.), Indian Philosophy I – III, Delhi.

Leaman, Oliver (ur.) (2001.), Encyclopaedia of Asian Philosophy, London - New York

7. Indijske književnosti***
ECTS: 24
Jezik: hrvatski
Trajanje: 6 semestara
Status: obvezni
Oblik nastave: predavanja i seminari (sanskrtski)
Uvjeti: Za Indijske književnosti uvjet su Temelji indijske civilizacije ili Indijski potkontinent u povijesnoj perpektivi. Indijske književnosti I,1 i 2, II 1 i 2, i III 1 i 2 predaju se redom i studenti počinju sa slušanjem onoga stupnja koji se izvodi kada se upišu na 2. godinu, te nastavljaju sa slijedećima. Za svaki stupanj Indijskih književnosti uvjet su ispiti iz prethodno odslušanih stupnjeva predmeta.
Ispit: usmeni ili pismeni za svaki stupanj (od šest stupnjeva) predmeta Indijske književnosti; svih šest ispita ukupno, zajedno sa sanskrtskim seminarima, nose 24 boda. (Ponovna provjera na dijelu završnoga usmenoga (i/ili pismenoga) ispita iz Indijske književnosti, povijesti i kulture, i na završnome usmenome (i/ili pismenome) ispitu Hindska književnost)
Opis: Indijske književnosti I 1 i 2, II 1 i 2, i III 1 i 2 daju pregled stare indijske književnosti - sanskrtske i prakrtske - i novoindijskih književnosti. Uvode u razdoblja i književne rodove, daju pregled auktora i djela. Predmet, uz još neke, postepeno priprema studente za sintetski završni ispit iz Indijske povijesti, kulture i književnosti. Uz taj se predmet vezuju i sanskrtski seminari koji završuju kolokvijima.
Cilj: Pružiti pregled starih i novih indijskih književnosti studentima da lakše svladavaju seminare i da se lakše snađu u literaturi za završne ispite.

Osnovna literatura:

Katičić, Radoslav (1973.), Stara indijska književnost, Zagreb.

Gőnc-Moačanin, Klara (1996.), Sahŗdaya. Književno putovanje sa srcem u Indiju, Zagreb.

Gőnc-Moačanin, Klara (2002.), Grčka tragedija – indijska nāţya – japanski nō, Zagreb.

Chatterji, Suniti Kumar (1963.), Languages and Literatures of Modern India, Calcutta.

Škreb, Zdenko & Stamać, Ante (1986.), Uvod u književnost, Zagreb.

Dodatna literatura:

Macdonell, Arthur Anthony (1899., pretisak 1976.), A History of Sanskrit Literature, London, Delhi.

Winternitz, Moriz (1908., 1920.; pretisak 1968.), Geschichte der indischen Literatur I – III, Stuttgart.

Keith, Arthur Berriedale (1920. pretisak 1966.), A History of Sanskrit Literature, Oxford.

Konow, Sten (1920.), Das indische Drama, Berlin – Leipzig.

Glasenapp, Helmuth von (1961.), Die Literaturen Indiens von ihren Anfängen bis zur Gegenwart, Stuttgart.

Lienhard, Siegfried (1984.), A Hisotry of Classical Poetry: Sanskrit – Pāli – Prakrit, HIL, Wiesbaden.

Dwivedi, R. A. (1966.), A Critical Survey of Hindi Literature, Delhi.

McGregor, R. S. (1984.), Hindi Literature from its Beginnings in the Nineteenth Century, Wiesbaden.

Gaeffke, P. (1978.), Hindi Literature in the Twentieth Century, Wiesbaden.

Nagendra (1980.), Hindī sāhitya kā itihās, Nayī Dillī.

Zbavitel, D. (1976.), Bengali Literature, Wiesbaden.

Zvelebil, K. V. (1974.), Tamil Literature, Wiesbaden.

Schimmel, Annemarie (1973.), Islamic Literatures of India, Wiesbaden.

Kripalani, K. (1971.), Modern Indian Literature, Tokyo.

Iveković, Rada (1982.), Južna i jugoistočna Azija (Indijska književnost: Najstarije doba, Staro doba, Novije doba) , u: Povijest svjetske književnosti 1, str. 231 – 413, Zagreb.

Članci i prijevodi književnih djela nisu uneseni u popis literature, nastavnik će uputiti studente na njih za svaki pojedini kolegij iz ovoga predmeta tijekom nastave.

8. Hindski jezik i novoindijski jezici*
ECTS: 8 x 3 = 24
Jezik: hrvatski
Trajanje: 8 semestara
Status: obvezni
Oblik nastave: predavanja, vježbe i seminari
Uvjeti: Elementi hindske gramatike nemaju uvjeta. Hindske jezične vježbe 1 nemaju uvjeta. Svaki viši stupanj Hindskih jezičnih vježaba od 2 do 8 ima ispit iz Elemenata hindske gramatike i ispite iz prethodnih stupnjeva vježaba za uvjet. Hindski seminar 1 ima Elemente hindske gramatike za uvjet. Svaki slijedeći stupanj Hindskih seminara od 2 do 6 ima kolokvije iz prethodno odslušanih Hindskih seminara za uvjet.
Ispit: Elementi hindske gramatike imaju pismeni i/ili usmeni ispit. Hindske jezične vježbe 1-4 imaju po jedan usmeni i/ili pismeni ispit na kraju godine. Hindski se seminari polažu na kolokvijima. (Ponovna provjera na završnom pismenom i usmenom ispitu iz Hindskoga jezika)
Opis: 1. Elementi hindske gramatike daju pregled hindske fonologije, morfologije i sintakse, i uvježbavaju znanje na uzorcima jednostavnih tekstova. 2. Hindske jezične vježbe 1-4 jezične su vježbe s lektorom, u načelu izvornim govornikom; služe stupnjevitomu uvježbavanju u govoru i pisanju na hindskome. 3. Hindski seminari praktički uvode u čitanje književnosti na hindskome na izabranim tekstovima i time na konkretnim primjerima na izvorniku dopunjuju nastavu o hindskoj i novoindoarijskim književnostima.
Cilj: Svladavanje gramatike, leksika, govora, čitanja i pisanja na hindskome jeziku kao živome jeziku s danas najvećim brojem govornika u Indiji. Upoznavanje s književnošću na izabranim tekstovima.

Osnovna literatura:

Matišić, Zdravka (1996.), Elementi hindske gramatike, Zagreb.

Hälsig, Margot (1967.), Leitfaden des Hindi, Leipzig.

Pořizka, Vincenc (1972.), Hindština / Hindi Language Course, Praha.

McGregor, R. Stuart (31995.), Outline of Hindi Grammar, Oxford.

McGregor, R. Stuart (1993., 1997.), Oxford Hindi – English Dictionary, Oxford, Delhi.

Dodatna literatura:

Kelogg, S. H. (11865., 51975.), A Grammar of the Hindi Language, London.

Scholberg, H. C. (1940.), Concise Grammar of the Hindi Language, Oxford.

Katenina, T. E. (1963.), Jazyk hindi, Moskva.

Guru, Kāmtāprasād (1965.), Hindī vyākaraņa, Vārāņāsī.

Bender, S. E. (1967.), Hindi Grammar and Reader, Philadelphia.

Jagananāthan, V. R. (1991.), Svayam hindī sīkhẽ, Naī Dillī. 

Varmā Brajeśvara & Jagananāthan, V. R. (1973.), Gahan hindī śikṣaṇ, Dillī.

Nespital, Helmut (1989.), Verbal Aspects and Lexical Semantics in Indo-Aryan Languages: The Typology of of Verbal Expression (“Compound Verbs”) and their Relation to Simple Verbs, u: Studien zur Indologie und Iranistik 15, str. 159-196.

Nespital, Helmut (1997.), Dictionary of Hindi Verbs, str. iii – xviii, Allahabad.

Beskrovnyj (ur.) (1972.), Hindi – russkyj slovar’, I – II, Moskva.

Chaturvedi, M. & Tiwari, B. N. (1975.), A Practical Hindi-English Dictionary, Delhi.

9. Povijest indologije i orijentalistike (izborni)
ECTS: 4
Jezik: hrvatski
Trajanje: 2 semestra (Povijest orijentalistike 1 i Povijest indologije 1)
Status: izborni
Oblik nastave: predavanja
Uvjeti: nema ih. Preporučuje se slušanje u 3. ili 4. godini
Ispit: usmeni
Opis: 1. Kratak pregled povijesti orijentalistike od početaka do danas. 2. Kratak pregled povijesti indologije.
Cilj: Upoznavanje s poviješću struke, kulturološkim kontekstom, razdobljima, metodama i problemima.

Osnovna literatura:

Lach, D. F. (1965.), Asia in the Making of Europe I – II, Chicago – London.

Halbfass, Wilhelm (1988.), India and Europe. An Essay in Understanding, New York.

Dodatna literatura:

Schwab, Raymond (1950.), La renaissance orientale, Paris.

Slamnig, Ivan (1968.), Ivan Filip Vesdin (1748.-1806.), pionir evropske indologije i komparativne filologije, Rad JAZU 350, Zagreb.

Jauk-Pinhak, Milka (1984.), Filip Vezdin, De Latini sermonis origine, Živa Antika 34, str. 133-138.

Jauk-Pinhak, Milka (1984.), Some Notes on the Pioneer Indologist Filip Vesdin (Paulinus a Sancto Bartholomaeo), Indologica Taurinensia XII, str. 129.-137.

Bašić, Karmen (1999.), Putnici u Indiju iz naših krajeva, Zagreb.

Križman, Mate & Matišić, Zdravka (2002.), Indije i Tibet Nikole Ratkaja, Zagreb.

10. Izborni predmeti
ECTS: ukupno za sve izborne predmete koji se moraju upisati 16 (uključujući unutrašnji izborni predmet 9).
Jezik: hrvatski ili drugi jezik
Trajanje: ukupno za sve izborne predmete najmanje 6 semestara
Status: izborni
Oblik nastave: predavanja (ili seminari)
Uvjeti: ovisno o predmetu
Ispit: ovisno o predmetu, u načelu usmeni
Popis: Preporučuju se predmeti Povijest Istoka, Povijest umjetnosti staroga vijeka, Uvod u opću lingvistiku, Uvod u poredbenu lingvistiku, Teorija književnosti, Grčka književnost, Rimska književnost, Grčka filozofija itd., ili drugi predmeti s Odsjeka, Fakulteta ili Sveučilišta prema vlastitu izboru studenta, ali u dogovoru s Katedrom za indologiju. Na prvoj i drugoj godini preporučuje se najmanje po 1 vanjski izborni predmet, a u 7. i 8. semestru najmanje po jedan unutrašnji izborni predmet.
Cilj: Interdisciplinarno proširenje studija.

11. Zajedničke programske osnove
ECTS: najmanje 4
Jezik: strani jezik, hrvatski jezik
Trajanje: najmanje 2 semestra
Status: obvezni
Oblik nastave: predavanja (ili seminari ili vježbe)
Uvjeti: koje propiše Filozofski fakultet
Ispit: ovisno o predmetu
Popis: prema propisima Fakulteta; vjerojatno strani (i hrvatski) jezik
Cilj: ovisno o predmetu

SEMINARI

(Broj bodova uvršten je pod predmete: 1. Indoiranistika; 2. Indijske književnosti, 3. Indijske religije, 4. Uvod u indijsku filozofiju, 5. Hindski jezik i novoindijski jezici)

1. Indoiranistički seminar 1, 2 (3, 4)
2. Vedski seminar 1, 2
3. Prakrtski seminar 1, 2
4. Sanskrtski seminar 1, 2, 3, 4, 5, 6*****
5. Hindski seminar 1, 2, 3, 4, 5, 6
__________________________________

* Elementi sanskrtske gramatike, seminari i završni ispit, ili Elementi hindske gramatike, seminari i završni ispit
** Predmet se izvodi u dvama kolegijima, Temelji indijske civilizacije i Indijski potkontinent u povijesnoj perspektivi naizmjence tako da ih svi studenti mogu odslušati na prvoj i drugoj godini.
*** Naziv obuhvaća predmete Stara indijska književnost (Kāvya 1: nāţya; Kāvya 2: śrāvya)  i Uvod u novoindoarijske i dravidske književnosti (s osobitim naglaskom na hindskoj književnosti). Ti se književni predmeti predaju tijekom triju godina naizmjence, prvi dvije godine, a drugi treću tako da ih svi studenti mogu odslušati od druge do četvrte godine.
**** Sanskrtski seminari 1-6 moraju se birati tako da najmanje po dva budu posvećena lijepoj književnosti, pa indijskim religijama, te indijskoj filozofiji ili stručnoj književnosti.  Pritom neka najmanje po jedan seminar bude s područja  epsko-pursko-dharmastrinske književnosti, te s područja kvye - lirske, epske ili dramske. 

ZAVRŠNI ISPITI I ZAVRŠNI PISMENI RAD
Studenti koji završuju studij kao prvostupnici (s bakalaureatom) moraju položiti sve završne ispite iza 8. semestra.
Studenti koji nastavljaju s diplomskim studijem nakon prvoga stupnja (bakalaureata) mogu upisati diplomski studij pošto polože po jedan završni ispit iz skupina A i B. Preostala dva ispita smiju polagati tijekom pete godine studija.

A1. Hindski jezik (s klauzurom)
ECTS: 4
Ispit: pismeni i usmeni
Opis: Hindska gramatika, čitanje teksta, prijevod i razgovor.

A2. Hindska književnost
ECTS: 4
Ispit: usmeni (i/ili pismeni)
Opis: Povijest hindske književnosti. Razdoblja, auktori i djela. Povijesni, kulturološki i književni kontekst.

Onaj ispit od prvih dvaju koji se drugi polaže ima za uvjet kokokvije svih hindskih seminara i sve Hindske jezične vježbe.

B1. Sanskrt i indoiranistika
ECTS: 6
Ispit: pismeni i usmeni
Opis: Jezični ustroj staroindoarijskoga (vedskoga i sanskrta) i vladanje jezikom na tekstovima, poredbena indoiranistička lingvistika (s osnovama avestičkoga i staroperzijskoga), poredbena indoeuropska lingvistika. 

B2. Indijska povijest, kultura i književnosti
ECTS: 6
Ispit: usmeni (i/ili pismeni)
Opis: Pregledno poznavanje staroindijske i novoindijskih književnosti. Vedska, epska i klasična književnost i njeni rodovi. Buddhistička i jinistička književnost. Stručna književnost. Prakrtska književnost. Novoindijske književnosti. Osnove indijske povijesti: izvori, razdoblja, najznatnije dinastije i države, povijest društva i kulture. Indijske religije i filozofske škole. Umjetnost.

Onaj ispit od prvih dvaju (A) koji se prvi polaže pri stjecanja bakalaureata, ili onaj koji se polaže prije upisa u diplomski studij, ima za uvjet kokokvije svih hindskih seminara.

Onaj ispit od drugih dvaju (B) koji se prvi polaže pri stjecanja bakalaureata, ili onaj koji se polaže prije upisa u diplomski studij, ima za uvjet kokokvije svih sanskrtskih, vedskih i prakrtskih seminara.

C. Završni pismeni rad (ili izborni predmet)
ECTS: 4
Opis: Tema u dogovoru s mentorom. Rad mora pokazati sposobnost svladavanja nove građe, služenja znanstvenom literaturom, prikazivanja problema, razumijevanja predmeta, preglednog iznošenja podataka i razgovijetnoga izraživanja misli.
Cilj: Uvođenje u kreativni stručni i znanstveni rad.
Napomena: Ako student izabere završni pismeni rad na drugome studiju u dvopredmentnome sklopu, ta 4 boda na indologiji može postići izbornim predmetom (ili predmetima) koji će mu donijeti toliko bodova.
Ukupan broj bodova na studiju indologije (u dvopredmetnome sklopu studija): predmeti 96 bodova, završni ispiti 24 boda - ukupno 120 bodova.

3a.3. PLAN PREDDIPLOMSKOGA STUDIJA INDOLOGIJE
(S TABLICOM BODOVNOGA SUSTAVA)

Bodovi po predmetima / seminarima i po semestrima:

I. godina, 1. semestar:							      Bodovi:	Sati   

Temelji indijske civilizacije 1/ Indijski potkontinent u povijesnoj persp.1 	4	4  	
Elementi sanskrtske gramatike 1						2	3
Elementi hindske gramatike s jezičnim vježbama 1				3	5
Zajedničke programske osnove: strani jezik					2	2
	Ukupno								11

I. godina, 2. semestar:							     Bodovi:	Sati:

Elementi sanskrtske gramatike 2						2	3
Elementi hindske gramatike s jezičnim vježbama 2				3	5
Izborni predmet								4	4
Zajedničke programske osnove: strani jezik					2	2
	Ukupno								11

II. godina, 3. semestar:						     Bodovi:	Sati:

Hindski seminar 1 s jezičnim vježbama 3					3	5
Indijske književnosti 1, 1 sa sanskrtskim seminarom	 1			4	4
Izborni predmet								4	4
	Ukupno								11

II. godina, 4. semestar:						     Bodovi:	Sati:

Temelji indijske civilizacije 2/ Indijski potkontinent u povijesnoj persp. 2	4	4 
Hindski seminar 2 s jezičnim vježbama 4					3	5
Indijske književnosti 1, 2 sa sanskritskim seminarom 2			4	4
	Ukupno								11

III. godina, 5. semestar						     Bodovi:	Sati:

Uvod u indoeuropeistiku 1							2	2
Indijske religije / Indijska filozofija s vedskim / prakrtskim seminarom 1	4	4
Hindski seminar 3 s jezičnim vježbama 5					3	5
Indijske književnosti 2, 1 sa sanskrtskim seminarom 3			4	4
	Ukupno								13

III. godina, 6. semestar						     Bodovi:	Sati

Uvod u indoeuropeistiku 2							2	2
Indijske religije / Indijska filozofija s vedskim / prakrtskim seminarom 2	4	4
Hindski seminar 4 s jezičnim vježbama 6					3	5
Indijske književnosti 2, 2 sa sanskrtskim seminarom 4			4	4
	Ukupno								13

IV. godina, 7. semestar 						     Bodovi:	Sati:

Indoiranistički seminar 1							2	2
Unutrašnji izborni predmet i vedski / prakrtski seminar 1			4	4
Hindski seminar 5 s jezičnim vježbama 7					3	5
Indijske književnosti 3, 1 sa sanskrtskim seminarom 5			4	4
	Ukupno								13

IV. godina, 8. semestar						     Bodovi:	Sati:

Indoiranistički seminar 2							2	2
Unutrašnji izborni predmet i vedski / prakrtski seminar 2			4	4
Hindski seminar 6 s jezičnim vježbama 8					3	5
Indijske književnosti 3, 2 sa sanskrtskim seminarom 6			4	4
	Ukupno								13

Završni ispiti:									Bodovi:

Hindski jezik (s klauzurom)							4
Hindska književnost								4
Sanskrt i indoiranistika (s klauzurom)					6
Indijska  povijest, kultura i književnosti					6

Završni pismeni rad ili izborni predmet					4
	Ukupno bodova 							24
_____________________________________________________________________

	Sveukupno bodova: 	(4 x 11) + (4 x 13)  = 96
									+24
									120

Broj obvezatnih semestralnih ispita: u 1. semestru 2, u 2. semestu 4, u svim ostalim semestrima po 3.

3b.2. PROGRAM DIPLOMSKOGA STUDIJA INDOLOGIJE

PREDMETI

1. Indologija - metode, područja, pomagala, zadatci
ECTS: 2 + 2
Jezik: hrvatski
Trajanje: 2 semestra
Status: obvezni
Oblik nastave: predavanje i seminar (i mentorski rad)
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Predmet služi kao pomoć za izradu magistarskoga rada. Sustavno daje kratak pregled glavnih metoda istraživanja u filologiji (u istraživanju jezika, tekstova, književnosti i cjelokupnoga kulturno-povijesnoga konteksta njihova), pregled sustava indoloških disciplina, bibliografskih i internetskih izvora, pogled u povijest istraživanja, te u suvremene tokove njihove i zadatke u struci.
Cilj: Pomoć studentima u izradi magistarskoga rada, u svladavanju tehničkih i stručnih zadataka na njem; u sagledavanju cjeline struke i njenih posebnih područja; u ovladavanju pomagalima i metodama, u razumijevanju aktualnih problema i zadataka.

Literatura:

Bechert, Heinz & Simson, Georg von (1979.), Einfűhrung in die Indologie, Darmstadt.

Elektroničke adrese indoloških stranica:

http://www.ucl.ac.uk/~ucgadkw/indology.html

http://www.indologie.unizh.ch/text/bkss.html

http://titus.uni-frankfurt.de/indexe.htm

http://sanskrit.gde.to/

ftp://ccftp.kyoto-su.ac.jp/pub/doc/sanskrit/

http://bombay.oriental.cam.ac.uk/

http://www.sub.uni-goetingen.de/ebene_1/fiindolo/gretil.htm

2. Indoiranistika i indoeuropeistika
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Obrada posebnih tema s područja indoiranistike ili indoeuropeistike relevantnih za istraživanje nekih indoloških područja.
Cilj: Produbljivanje indoiranistički i indoeuropeističkih znanja na izabranim temama. Mogućnost odabira teme za magistarski rad s toga područja.

Osnovna literatura:

Beekes, Robert S. P. (1995.), Comparative Indo-European Linguistics. An Introduction, John Benjamins, Amsterdam – Philadelphia.

Burrow, T. (1955., 32001.), The Sanskrit Language, London, 3Delhi.

Chatterji, Suniti Kumar (1969.), Indo-Aryan and Hindi, Calcutta.

Mayrhofer, Manfred (1965.), Sanskrit-Grammatik mit sprachvergleichenden Erläuterungen, Berlin.

Brandenstein W. & Mayrhofer M. (1964.), Handbuch des Altpersischen, Wiesbaden.

Hoffman, Karl & Forssman, Bernhard (1996.), Avestische Laut- und Flexionslehre, Innsbruck.

Duchesne-Guillemin, Jacques (1962.), La religion de l’ Iran ancien, Paris.

Boyce, Mary (1984.), Textual Sources for the Study of Zoroastrianism, Chicago.

Dopunska literatura:

Matasović, Ranko (1997.), Kratka poredbeno-povijesna gramatika latinskoga jezika, Matica hrvatska, Zagreb.

Matasović, Ranko (1996.), A Theory of Textual Reconstruction in Indo-European Linguistics, Peter Lang, Frankfurt am Main.

Thumb, Albert – Hauschild, Richard (1959.), Handbuch des Sanskrit, Heidelberg. 

Werba, Chlodwig (1997.), Verba Indoarica. Die primären und sekundären Wurzeln der Sanskrit-Sprache, Wien.

Bloch, Jules (1933.), L’ Indo-aryen du Véda aux temps modernes, Paris. Engl. prijev. A. Master (1965.), Indo-Aryan from the Veda to Modern times, Paris.

Kent, Robert G. (1953.), Old Persian, New Haven.

Jackson, A. V. Williams (1892.), An Avesta Grammar, Stuttgart.

Reichelt, Hans (1978.), Awestisches Elementarbuch, Heidelberg.

Bartholomae, Christian (1904., 21979.), Altiranisches Wőrterbuch, Strassburg; Berlin – New York.

Mayrhofer, Manfred (1986.- 1996.), Etymologisches Wőrterbuch des Altindischen, Heidelberg.

3. Povijest orijentalistike i indologije
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Izabrana poglavlja iz povijesti orijentalistike i indologije. Uz ostalo, hrvatski prinosi povijesti struke (Ratkaj, Vesdin, itd.).
Cilj: Bolje upoznavanje povijesti struke i bitnih pitanja u njoj. Mogućnost odabira teme za magistarski rad s toga područja.

Osnovna literatura:

Lach, D. F. (1965.), Asia in the Making of Europe I – II, Chicago – London.

Halbfass, Wilhelm (1988.), India and Europe. An Essay in Understanding, New York.

Dodatna literatura:

Schwab, Raymond (1950.), La renaissance orientale, Paris.

Slamnig, Ivan (1968.), Ivan Filip Vesdin (1748.-1806.), pionir evropske indologije i komparativne filologije, Rad JAZU 350, Zagreb.

Jauk-Pinhak, Milka (1984.), Filip Vezdin, De Latini sermonis origine, Živa Antika 34, str. 133-138.

Jauk-Pinhak, Milka (1984.), Some Notes on the Pioneer Indologist Filip Vesdin (Paulinus a Sancto Bartholomaeo), Indologica Taurinensia XII, str. 129.-137.

Bašić, Karmen (1999.), Putnici u Indiju iz naših krajeva, Zagreb.

Križman, Mate & Matišić, Zdravka (2002.), Indije i Tibet Nikole Ratkaja, Zagreb.

4. Staroindijsko jezikoslovlje
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Produbljivanje izabranih jezikoslovnih tema (povijesna, poredbena i deskriptivna gramatika vedskoga, sanskrta i prakrta). Posebno područje koje se može obrađivati jest i tradicionalno indijsko jezikoslovlje (Pàåini, Patañjali, itd.).
Cilj: Širenje i produbljivanje jezikoslovne naobrazbe u struci, osobito za one koji izaberu jezikoslovnu magistarsku temu. Mogućnost odabira teme za magistarski rad s toga područja. 

Literatura:

v. Lit. za Vedski, sanskrt i prakrte i Indoiranistiku i indoeuropeisiku.

Scharfe, Hartmut (1977.), Grammatical Literature, HIL; Wiesbaden.

5. Novoindijsko jezikoslovlje
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Jezikoslovno istraživanje novoindijskih jezika, novoindoarijskih i dravidskih. Jezični opis, tipologija, indoarijska povijesna gramatika itd.
Cilj: Širenje i produbljivanja naobrazbe u novoindijskoj lingvistici, osobito za one koji izaberu magistarsku temu s toga područja.

Literatura:

V. lit. za Hindski jezik i novoindijski jezici

Beams, John (1871., 21970.), A Comparative Grammar of the Modern Aryan Languages of India, New Delhi.

Bloch, Jules (1933.), L’ Indo-aryen du Véda aux temps modernes, Paris. Engl. prijev. A. Master (1965.), Indo-Aryan from the Veda to Modern times, Paris.

Chatterji, Suniti Kumar (1926., 1970.), The Origin and Development of the Bengali Language I - III, London.

Grierson, Sir George (1903.-1928.), Linguistic Survey of India, Calcutta.

6. Indijska sociolingvistika
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Indijska jezična situacija, jezici, dijalekti, sociolekti, ustroj rječnika, problemi standardizacije, itd.
Cilj: Upućivanje studenata u sociolingvističke probleme moderne i suvremene Indije. Ne isključuju se ni moguće teme iz staroindijske sociolingvistike. Mogućnost odabira teme za magistarski rad s toga područja.

Literatura:

Matišić, Zdravka (1983.) Novoindijski jezični standardi s posebnim obzirom na hindi (doktorska disertacija).

Literaturu propisuje nastavnica / nastavnik predmeta za pojedini kolegij u okviru predmeta.

7. Vede, epovi i tantre
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Izabrane teme s područja proučavanja Veda, sanskrtskih epova, puràåa i tantra. Povijest istraživanja, problemi i zadatci.
Cilj: Produbljivanje znanja o velikim korpusima sanskrtske vjerske, epske i srodne književnosti. Pitanja mijena, razvoja i kontinuiteta. Osobito za studente koji žele pisati magistarsku radnju s nekoga od tih područja.

Literatura:

Prema naravi kolegija iz ovoga predmeta, biraju se 2 do 3 knjige:

Gonda, Jan (1975.), Vedic Literature (Samhitās and Brāhmaņas), HIL, Wiesbaden.

Gonda, Jan (1977.), The Ritual Sūtras, HIL, Wiesbaden.

Macdonell, Arthur Anthony (1897., 1995.), Vedic Mythology, Strassburg, Delhi.

Ježić, Mislav (1986.), Ŗgvedski himni, Zagreb.

Ježić, Mislav (1999.), Ŗgvedske upanišadi, Zagreb.

Brockington, John (1998.), The Sanskrit Epics (Handbuch der Orientalistik, Indien), Leiden – Boston – Kőln.

Brockington, John (1984.), The Righteous Rāma. The Evolution of an Epic, Delhi.

Hopkins, Edward Washburn (1901.), The Great Epic of India. Its Character and Origin, New York.

Hopkins, Edward Washburn (1915., 1974.), Epic Mythology, Strassburg, Delhi.

Rocher, Ludo (1986.), The Purāņas, HIL, Wiesbaden.

Gonda, Jan (1977.), Medieval Religious Literature in Sanskrit, HIL, Wiesbaden.

 Goudriaan, Teun & Gupta, Sanyukta (1981.), Hindu Tantric and Śākta Literature, HIL, Wiesbaden.

8. Buddhizam
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Izabrane teme i problemi s područja buddhologije. Povijest, škole, nauka, kanonski korpusi, sveti tekstovi, redovništvo, filozofski sustavi, itd.
Cilj: Produbljivanje znanja o istraživanju buddhizma. Osobito za studente koji žele pisati radnju s toga područja.

Literatura:

Prema naravi kolegija iz ovoga predmeta, biraju se 2 do 3 knjige:

Oldenberg, Hermann (11877., 1959.), Buddha, sein Leben, seine Lehre, seine Gemeinde, 1Berlin, Stuttgart.

Bareau, André (1966.), Le Bouddhisme Indien, u: Les religions de l’ Inde III, Paris.

Schlingloff, Dieter (1962. – 1963.), Die Religion des Buddhismus: I. Der Heilsweg des Mőnchtums, II: Der Heilsweg fűr die Welt, Gőschen, Berlin.

Schumann, H. Wolfgang (engl. prijev. 1973.), Buddhism. An Outline of Its Teachings and Schools, London.

Bechert, Heinz & Gombrich, Richard (ur.) (11984., 1995.), The World of Buddhism, London.

Gombrich, Richard (1988.), Theravada Buddhism. A social history from ancient Benares to modern Colombo, London – New York.

Williams, Paul (1989.), Mahāyāna Buddhism. The Doctrinal Foundations, London – New York.

Suzuki, Daseitz Teitaro (1968.), On Indian Mahāyāna Buddhism, New York – London.

9. Indijske religije
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Izabrane teme s područja proučavanja brahmanizma / hinduizma, buddhizma, jinizma, a možda i drugih religija na indijskom tlu, ili indijskih religija izvan Indije. Poredbenoreligijske teme, izabrani religijski tekstovi, odabrani hermeneutički problemi, itd.
Cilj: Produbljivanje znanja o posebnim pitanjima u proučavanju indijskih religija, specijalističkom ili poredbenom. Osobito za studente koji se tih problema dotiču ili ih obrađuju u svojim magistarskim radnjama.

Osnovna literatura:

Ježić, Mislav – Jauk-Pinhak, Milka – Gőnc-Moačanin, Klara (2001.), Istočne religije (Skripta za studente), Zagreb.

Rebić, Adalbert (gl. ur.) (2002.), Opći religijski leksikon, Zagreb.

Ježić, Mislav (1986.), Ŗgvedski himni, Zagreb.

Klostermeier, Klaus K. (21994.), A Survey of Hinduism, New York.

Schumann, H. Wolfgang (engl. prijev. 1973.), Buddhism. An Outline of Its Teachings and Schools, London.

Bowker, John (hrv. prijev. 1998.), Religije svijeta, Zagreb.

Dopunska literatura:

Gonda, Jan – Bareau, André – Schubring, Walther – Fűhrer-Haimendorf, Christoph von (1962. – 1965. – 1966.), Les religions de l’ Inde I - III, Paris. Njem. izd.: Die Religionen Indiens, Stuttgart.

Glasenapp, Helmuth von (1943.), Die Religionen Indiens, Stuttgart.

Davy, Marie Madeleine (ur.) (hrv. prijev. K. Gőnc-Moačanin i dr.1990.), Enciklopedija mistika I – II, Zagreb.

Brockington, John (1981.), The Sacred Thread. Hinduism in Its Continuity and Diversity, Edinburgh.

Schlingloff, Dieter (1962. – 1963.), Die Religion des Buddhismus: I. Der Heilsweg des Mőnchtums, II: Der Heilsweg fűr die Welt, Gőschen, Berlin.

Bechert, Heinz & Gombrich, Richard (ur.) (11984., 1995.), The World of Buddhism, London.

Gupta, Sanyukta – Hoens, Dirk Jan – Goudriaan, Teun (1979.), Hindu Tantrism, Leiden – Kőln.

10. Poredbena filozofija i stručna književnost
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Odabrane teme s područja indijske i poredbene filozofije, ili indijskih tradicionalnih znanosti (gramatika, poetika, praktične nauke (kàma, artha, dharma), možda medicina, astronomija, itd.)
Cilj: Mogućnost udubljivanja u posebna pitanja indijske filozofije ili stručne književnosti. I tu postoji mogućnost odabira magistarske teme.

Osnovna literatura:

Prema naravi kolegija iz ovoga predmeta, biraju se 2 do 3 knjige:

Mahadevan, T. M. P. (1974.), Invitation to Indian Philosophy, New Delhi.

Hiriyanna, M. (1917.), Outlines of Indian Philosophy, London. Hrv. prijev. 1980.: Osnove indijske filozofije, Zagreb.

Glasenapp, Helmuth von (1949.), Die Philosophie der Inder, Stuttgart.

Tucci, Giuseppe (1977.), Storia della filosofia indiana, Bari. Srp. prijev. 1982.: Istorija indijske filzofije, Beograd.

Plott, John C. (with James Michael Dolin, Russel E. Hatton and Paul Davin Mays) (1963. – 1979. – 1980. – 1984.), Global History of Philosophy I – IV..., Delhi – Varanasi – Patna.

Za kolegije iz stručne književnosti preporučuju se priručnici iz niza Grundriss der Indo-Arischen Philologie und Altertumskunde (Strassburg) i History of Indian Literature (Wiesbaden), npr.

Scharfe, Hartmut (1977.), Grammatical Literature, HIL; Wiesbaden.

Dodatna literatura:

Veljačić, Čedomil (1958.), Filozofija istočnih naroda I. Indijska filozofija i odabrani tekstovi, Zagreb.

Veljačić, Čedomil (1978.), Razmeđa azijskih filozofija I – II, Zagreb.

Iveković, Rada (1981.), Pregled indijske filozofije, Zagreb.

Ježić, Mislav (1999.), Ŗgvedske upanišadi, Zagreb.

Radhakrishnan, Sarvepalli (1923., 1927.), Indian Philosophy I – II, Oxford. Srp. prijev. 1964.: Indijska filozofija I – II, Beograd.

Dasgupta, Surendranath (1922.), A History of Indian Philosophy I – V, Cambridge.

 Sinha, Jadunath (2rev1987.), Indian Philosophy I – III, Delhi.

Leaman, Oliver (ur.) (2001.), Encyclopaedia of Asian Philosophy, London - New York

11. Stara indijska književnost

ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1-2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Stara indijska književnost pretpostavlja pregled stare indijske književnosti - sanskrtske i prakrtske, koji se polagao na preddiplomskom studiju, a daje uvod u posebne probleme vezane uz pojedina razdoblja i književne rodove, auktore ili djela. Uz okviru toga predmeta mogu se raditi i sanskrtski seminari.
Cilj: Pružiti uvid u posebne probleme proučavanja staroindijske književnosti, u aktualna pitanja u istraživanju njihovu, u suvremene tijekove istraživanja i zadatke pred njima.

Osnovna literatura:

Katičić, Radoslav (1973.), Stara indijska književnost, Zagreb.

Gőnc-Moačanin, Klara (1996.), Sahŗdaya. Književno putovanje sa srcem u Indiju, Zagreb.

Gőnc-Moačanin, Klara (2002.), Grčka tragedija – indijska nāţya – japanski nō, Zagreb.

Škreb, Zdenko & Stamać, Ante (1986.), Uvod u književnost, Zagreb.

Dodatna literatura:

Macdonell, Arthur Anthony (1899., pretisak 1976.), A History of Sanskrit Literature, London, Delhi.

Winternitz, Moriz (1908., 1920.; pretisak 1968.), Geschichte der indischen Literatur I – III, Stuttgart.

Keith, Arthur Berriedale (1920. pretisak 1966.), A History of Sanskrit Literature, Oxford.

Konow, Sten (1920.), Das indische Drama, Berlin – Leipzig.

Glasenapp, Helmuth von (1961.), Die Literaturen Indiens von ihren Anfängen bis zur Gegenwart, Stuttgart.

Lienhard, Siegfried (1984.), A Hisotry of Classical Poetry: Sanskrit – Pāli – Prakrit, HIL, Wiesbaden.

History of Indian Literature (HIL), niz, Wiesbaden.

12. Novoindijske književnosti – srednjovjekovne, novovjekovne i suvremene
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Posebne teme vezane uz pojedine novoindoarijske ili dravidske književnosti, pojedina razdoblja njihova, auktore ili djela, te uz povijest, suvremene tokove i probleme istraživanja njihova.
Cilj: Mogućnost udubljivanja u posebna područja novoindijskih književnosti i u istaživanja njihova. I tu postoji mogućnost odabira magistarske teme.

Literatura:

Prema naravi kolegija iz ovoga predmeta, biraju se 2 do 3 knjige:

Dwivedi, R. A. (1966.), A Critical Survey of Hindi Literature, Delhi.

McGregor, R. S. (1984.), Hindi Literature from its Beginnings in the Nineteenth Century, Wiesbaden.

Gaeffke, P. (1978.), Hindi Literature in the Twentieth Century, Wiesbaden.

Nagendra (1980.), Hindī sāhitya kā itihās, Nayī Dillī.

Zbavitel, D. (1976.), Bengali Literature, Wiesbaden.

Zvelebil, K. V. (1974.), Tamil Literature, Wiesbaden.

Schimmel, Annemarie (1973.), Islamic Literatures of India, Wiesbaden.

Kripalani, K. (1971.), Modern Indian Literature, Tokyo.

Iveković, Rada (1982.), Južna i jugoistočna Azija (Indijska književnost: Najstarije doba, Staro doba, Novije doba) , u: Povijest svjetske književnosti 1, str. 231 – 413, Zagreb.

13. Azijsko kazalište
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Klasični kazališni oblici i tradicionalna kazališta Indije, Indokine, Kine, Japana, itd.
Cilj: Upoznavanje s kazališnim tradicijama Azije i poredbeno proučavanje. Mogućnost odabira teme za magistarski rad s toga područja.

Literatura:

Gőnc-Moačanin, Klara (2002.), Grčka tragedija – indijska nāţya – japanski nō, Zagreb.

Keith, Arthur Berriadale (1924.), The Sanskrit Drama, its Origin, Development, Theory and Practice, London.

Dalju literaturu propisuje nastavnik.

14. Indijska umjetnost i ikonografija
ECTS: 3 + 3
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 ili 2 semestra
Status: izborni
Oblik nastave: predavanje i seminar
Uvjeti: preddiplomski studij indologije
Ispit: pismeni (i/ili usmeni)
Opis: Uvođenje u područja i razdoblja indijskih likovnih umjetnosti (arhitekture, skulpture i slikarstva). Ikonografski sustavi i tradicije. Odnos između likovnih umjetnosti i književnih tekstova i korpusa, poredbene teme, itd.
Cilj: Upućivanje studenata u povijest i područja indijskih likovnih umjetnosti, u ikonografiju i semiologiju njihovu, u primjenu filologije na proučavanje umjetnosti, itd. Mogućnost odabira teme za magistarsku radnju.

Literatura:

Rowland, Benjamin (1953., 1970.), The Art and Architecture of India: Buddhist – Hindu – Jain, Penguin Book, London.

Harle, J. C. (1986., 1990.), The Art and Architecture of the Indian Subcontinent, Penguin Books, London.

Frédéric, Louis (1994.), L’ art de l’ Inde et de l’ Asie du Sud-Est, Paris.

Rao, T. A. Gopinatha (1914., 1985.), Elements of Hindu Iconography I, 1-2, II, 1-2, Madras, Delhi.

Banerjea, Jitendra Nath (1956., 41985.), The Development of Hindu Iconography, New Delhi.

15. Diplomski (magistarski) rad
ECTS: 12
Jezik: hrvatski ili neki svjetski jezik
Status: izborni - radnja se mora pisati iz jedne od disciplina na višedisciplinarnom studiju
Oblik nastave: mentorski
Uvjeti: upis diplomskoga studija indologije, položeni ispiti na diplomskom studiju i odabir teme za radnju iz indologije
Ispit: pismeni magistarski rad i usmena obrana
Opis: Pismeni rad s nekoga od područja koje obuhvaćaju predmeti na studiju. Opseg i oprema - prema propisima za magistarske radnje iz filoloških struka (lingvističkih, književnoznanstvenih itd.) na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.
Cilj: Ovladavanje metodama stručnoga i znanstvenoga rada u struci. Potvrda sposobnosti kao i stručne osposobljenosti za takav rad.

3b.3. PLAN DIPLOMSKOGA STUDIJA INDOLOGIJE
(S TABLICOM BODOVNOGA SUSTAVA)

Predmet 1 obvezatan. Svi su drugi predmeti izborni i mogu biti usmjereni na izradu magistarskoga rada

Biraju se najmanje 2 predmeta po semestru: najmanje 1 iz struke s popisa* i najmanje 1 sa sveučilišta – od 4 u 2 semestra.

(Broj je od 3 sata po izbornome predmetu prosječan. Predmet može imati 2-4 sata u tjednu.)

V. godina
9.  i 10. semestar						     Bodovi:	Sati:

1. Indologija - metode, područja, pomagala, zadatci	1 i 2		2	2
2. Indoiranistika i indoeuropeistika 					3	3
3. Povijest orijentalistike i indologije					3	3
4. Staroindijsko jezikoslovlje						3	3
5. Novoindijsko jezikoslovlje						3	3
6. Indijska sociolingvistika						3	3
7. Vede, epovi i tantre							3	3
8. Buddhizam								3	3
9. Indijske religije							3	3
10. Poredbena filozofija i stručna književnost			3	3
11. Stara indijska književnost						3	3
12. Novoindijske književnosti - srednjovjekovne, novovj. i suvr.	3	3
13. Azijsko kazalište							3	3
14. Indijska umjetnost i ikonografija					3	3

1 predmet po 2 boda i 2 predmeta po 3 boda u semestru - u dva semestra:	16

15. Magistarski rad:								15
							_____________________
										31 bod

* Predmeti se biraju prema ponudi svake godine. Nastava se održava ako se prijavio dovoljan broj studenata (u načelu 5) za predmet.

3.3 – 3-8. V. 3c.3-3c.8

3c.3. V. pod 3a.2, 3a.3 i 3b2, 3b.3

3c.4. Svi su predmeti na fakultetu i sveučilištu moguć izbor studentima ako zadovoljavaju uvjete za njihov upis, ali se traži da se posavjetuju s  nastavnicima na studijskoj grupi o svojem izboru.

3c.5. Svi se predmeti mogu izvoditi (barem djelomice) na hrvatskom, ali se svaki smije izvoditi i na stranim jezicima, a osobito seminari i vježbe. Svaka je pobliža odredba na našoj studijskoj grupi besmislena, a ograničavala bi i (priznatu ili birokratski nepriznatu) međunarodnu suradnju.

3c.6. Traženi broj bodova za izborne predmete naveden je u programu i planu studija. Veći se broj bodova može dopustiti, ali samo tako da prelazi iznos ukupnoga traženoga broja bodova na studijskoj grupi.

3c.7. Navedeno u planu i programu.

3c.8. Određuje fakultet ili sveučilište.
4. UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA INDOLOGIJE

4.1 Mjesto: predavaonice i drugi prostori Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (ili drugi prostori Sveučilišta) dodijeljeni po Redu predavanja za nastavu indologije i izbornih predmeta na studiju
4.2 Predavaonica (jedna ili više njih ako jedna nije uvijek na raspolaganju indologiji, kao što je dosad uglavnom bio slučaj), biblioteka, radna soba za studente, sobe nastavnika, oprema (knjige, časopisi; računala, televizor, audio-recorder, video-recorder, DVD-player, LCD projector)
4.3 Nastavnici: 
prof. dr. sc. Mislav Ježić, red. prof., 
dr. sc. Milka Jauk-Pinhak, doc., 
prof. dr. sc. Zdravka Matišić, red. prof.,
mr. sc. Klara Gőnc-Moačanin, viši lektor,
mr. sc. Krešimir Krnic, viši predavač,
dr. sc. Sunil Kumar Bhatt, viši lektor,
mr. sc. Goran Kardaš, znanstveni novak - asistent.
Svi su sada zaposleni na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Elektroničke su adrese, kao i telefonski brojevi, dostupne u fakultetskome imeniku. 
4.4 Životopis svakoga nastavnika, popis radova, nadnevak posljednjega izbora u zvanje: u posebnom prilogu. (Takvi podatci očito u ovu točku ovoga formulara ne mogu stati.)
4.5 Nastavna radilišta: neprimjereno pitanje. No kada bi materijalne prilike u nas omogućivale studijska putovanja i boravke sa studentima u Indiji, imalo bi se što predložiti. Neka sveučilišta to nude.
4.6 Optimalan broj studenata na prvoj godini: oko 30. 
4.7 Procjena troškova po studentu: odgovaraju stručne službe Fakulteta.
4.8. Način praćenja vrsnoće i uspješnosti: ocjene studenata, protočnost studija, dogovori sa studentima, anketa, i praćenje uspjeha magistara u kasnijem dokorskom studiju i znanstvenom i stručnom radu. 

5. Ostale napomene: 

Programi i planovi rađeni su s nekoliko pretpostavaka. 

Prvo, da studenti studiraju indologiju na preddiplomskom i na diplomskom studiju u dvodisciplinarnoj kombinaciji s drugom strukom po slobodnome izboru. 
Drugo, da mogu birati izborne predmete slobodno, ako zadovoljavaju preduvjete za njih, na cijelome Fakultetu i cijelome Sveučilištu, kako zahtijevaju civilizirani akademski običaji. 
Treće, da u programu određujemo koliko obaveza najviše smijemo zahtijevati od studenta, a to je ujedno i onoliko obaveza koliko student najmanje mora ispuniti, a da nipošto ne ograničujemo studentu mogućnost da bira više predmeta (predavanja, seminara, vježaba) ako ih može svladati, jer bi to značilo ograničavati mu mogućnost obrazovanja, i bilo bi protivno širemu interesu zemlje i sredine.

Procjena potreba za nastavnim osobljem

Predloženi planovi i programi zahtijevaju da se s postojećim nastavnim osobljem dio predmeta predaje ciklički. To se, doduše, moralo činiti i s dosadašnjim planom i programom studija. Inače bi, uz sadašnje nastavne obveze, bilo potrebno još 4 profesora, ili 6 docenata ili asistenata. Možda bi dio tih potreba mogao pokriti i još neki viši lektor ili viši predavač. No ako se i predvide ciklička predavanja, što s obzirom na umjeren broj studenata na studijskoj grupi i nije tako loše, 
za ponudu nastave na dodiplomskom studiju bit će potrebno u dogledno vrijeme osigurati:
2 profesora ili 3 docenta (ili 1 profesor i 2 docenta) za predmete TIC (60 s), IPPP (60 s), IK 1,1 – 3,2 (180 s), IR (30 s) i IP (30 s) – ukupno 8 s P u tjednu i najmanje 4 s S u tjednu.
1 docent (ili 2 asistenta) i 1 (viši) lektor za HJV (240 s) i HJ-NIJ  (još 180 s) – 12 s V i 2-4  s S u tjednu.
2 asistenta ili 1 docent za predmete ESG (90 s) i EHG (60 s) – ukupno 5 s P / V u tjednu.
1 profesor ili 2 docenta za predmete IEU (60 s), IIR (60 s), UIzbP (60 s) – ukupno 6 s S / P u tjednu.
To su ukupno najmanje 2 profesora, 3 docenta, 2 asistenta i 1 (viši) lektor, ili, u slučaju nedostatka viših zvanja, analogan broj nižih zvanja.

A za ponudu nastave na diplomskome studiju bit će potrebno osigurati još:
2 profesora ili 3 docenta i 1 asistent ili predavač za predmet IMPPZ (60 s) i za oko 5 (najmanje 4) ponuđenih izbornih predmeta po semestru (90 s) – ukupno 14 (-20) s P / S u tjednu.
1 profesor i 1 docent za individualni mentorski rad sa 30 studenata (procjena ovisi o propisanim obvezama s obzirom na satnicu u mentorskome radu, utoliko je samo pokusna) na diplomskome (magistarskome) radu (15 s po studentu, 450 sati) – u tjednu, recimo, 15 s M. Čak i ako se pretpostavi osipanje od 1 do 5 godine studija do 50 % studenata – ostaje potreba za 1 docentom i 1 asistentom. (Naravno da se ne bi neki profesori ili docenti bavili samo mentorskim radom, a drugi samo nastavom, nego bi svi dijelili zadaće, ali matematički je ishod s obzirom na potrebe isti.)
To su ukupno najmanje 2 profesora, 1 docent i 1 asistent, ili analogan broj nižih zvanja (ma da je njih onda bolje rasporediti na preddiplomskom studiju).

Sadašnje nastavno osoblje na studijskoj grupi indologije (na Katedri za indologiju) čine 2 profesora, 1 docent, 1 viši predavač, 2 viša lektora i 1 znanstveni novak – asistent.
Ako ne uzmemo u obzir skore odlaske u mirovinu, u dogledno će vrijeme trebati misliti najmanje na još, recimo, 2 profesora, 3 docenta, 3 asistenta (ili analogan broj nižih zvanja, npr. 1 profesor, 4 docenta, 5 asistenata). U to nisu uračunate potrebe poslijediplomskoga (doktorskoga) studija! A niti gubitci zbog odlazaka u mirovinu. Naravno, prirodan bi put bio napredovanje nekih članova na studijskoj grupi, te uzimanje novih novaka i asistenata koji bi s vremenom napredovali. Posebna je teškoća odgovornost u izboru novih nastavnika na tako zahtjevnu studiju, pa se mora čekati prilika da se nađu pristupnici koji mogu zadovoljiti zahtjeve. U međuvremenu će biti potrebno poslužiti se raznim pomoćnim mjerama da pokrijemo nastavu proširenu za diplomski studij, kao što su vanjski suradnici u nastavi, povećana nastavna obveza i sl.